^

Sfanta Biblie

Portions of the Holy Bible in the Bayash dialect of the Romanian language

Copyright ©
Language: Bayash (Romanian)
Dialect: Bayash

This translation is made available to you under the terms of the Creative Commons Attribution license 4.0.

You may share and redistribute this Bible translation or extracts from it in any format, provided that:

You include the above copyright and source information.

If you make any changes to the text, you must indicate that you did so in a way that makes it clear that the original licensor is not necessarily endorsing your changes.

Pictures included with Scriptures and other documents on this site are licensed just for use with those Scriptures and documents. For other uses, please contact the respective copyright owners.

Note that in addition to the rules above, revising and adapting God's Word involves a great responsibility to be true to God's Word. See Revelation 22:18-19.

2023-10-11

ePub generated by Haiola 22 Feb 2024 from source files dated 13 Dec 2023

6d0af671-5a31-553e-9e66-9d1144a55c6d

Luka

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

17

18

19

20

21

22

23

24

Evanđelje dă pă Luka

Asta Evanđelje u skris unu om Luka kari are doktor misionar kari u putovulit ku apostol Pavle (vejs Kol 4,14; Flm 24; 2 Tim 4,11) kari nu are židov. Asta kenvijă opisilešči kum su avut Isus, kustu aluj, ănvăcăla, čudesur, morče pă krušji, uskrsnuće dăm morc, unesenje ăm nor. Una dăm mari temă dăm asta Evanđelje ăj kă Isus ispunulešči obečanje kari Dimizov u dat alu Izrael ăm Stari zavjet šă kă radosna vijest nuj numa dă židovur mar šă dă židovur kari nus. Ăm asta Evanđelje Isus spunje dă mulči temur molitvur, Duh Svănt, fălušăjă, zahvalnost šă banj. Asta kenvijă arată kum Isus u izliječilit šă u jărtăt alu mulc ominj, alu ominj kari as re tari bičež ili opsjednuti ku demonur, sărašj, grešnici, mulči mujer. Luka asta u skris, 65. aj dă pă Krist.

1

Luka skrijă karči păntru Teofil dă kustu alu Isus

1 Ka kum šćijec mulc su apukat să skriji događajur šje Dimizov u obečalit a su dogodulit ăntri noj. 2 Orikic as re svedoci dăm kap dă šje ur skris šje ur văzut šă šje svite Isus, jej ăs slugurlje alu vorba.* 3 Aša šă ju mam ăngănđit dăm elši pă rănd să skruv kutotu păntru činji, glavni Teofile. 4 Aša să fij siguran šă să poc arăta šă să spuj dă ănkriđală dă vorbilje dă šje u fost ănvăcat kă ăj aje anume.

Anđalu spunji alu Zaharija kum su ave Ivan Krstitelj

5 Ăm zăljiljelje kănd kralj Herod vladale ăm Judeja, are unu popă šje să čima Zaharija dăm svečenički rodu alu Abiji,† šă mujere aluj isto are dăm pleme alu Aron. Je să čima Elizabeta. 6 Amăndoj ăs re ăm oči alu Dimizov făr dă duvină, pravedni kă jej cănje toći zapovjedurlje šă pravilurlje alu Domnu anostru. 7 Jej asre făr dă kupij, daje kă Elizabeta nu puće să ajvi kupij, šă amăndoj asre tari bătărnj.

8 Kănd una ză, Zaharija služule ka popa alu Dimizov ăm Hram, u vinjit vreme pă grupa aluj să služulaskă. 9 Dă pă običaju ăntri pop lu izabralit ku kockă să mergă ăm svetište alu Domnu să prinusulaskă miomirosur.‡ 10 Šă ăntreg narodu aščipta afară ăm udvar šă să aruga ăm vreme dă mirosur.

11 Atunšje anđalu alu Domnu su năstămit ăm Hram alu Zahariji dădănenći pă desna parći§ dă žrtvenik hunđi are miomiris. 12 Zaharija kănd u văzut pă anđal tari su ănfrikušatăsă.

13 Daje anđalu ju zăs: “Nuči sprije, Zaharija! Arugală ata u fost auzătă. Mujere ata Elizabeta u ave fišjor, šă tu vi da numi Ivan. 14 Vi ave fălušăje šă slavlje šă mulc sur ăm făluša la fătala aluj. 15 Kă jăl anume u fi mari ăm oči lu Domnu anostru. Vin šă tari butură no be. Mar ăm injima alu mumăsa jăl u fi umpljet ku Duhu Svănt. 16 Mulc fišjori kari ăs Izraelci sur ăntoršji dă rănd dă la jăl ăm napoj la Domnu Dimizovu alor. 17 Jăl u meržji ăm nenće alu Domnu ka vjesniku ăm duhu šă ăm pučere alu Ilija kari are dă kănva prorok să pomirilaskă pă kupiji ku tatusurlje, să ăntorkă pă eje kari ăs nevjerni să apušji mudrost dă la heje kari ăs pravednă, să pripremalaskă narod păntru Domnu.”

18 Ali u zăs Zaharija alu anđalu Gabrijel kari stăće ăm nenče alu Dimizov: “Dă pă šje uj šči kă aje ăj anume? Tu vejs kă mes aku om bătărn šă băšăca ame ăj isto ăm aj.”

19 Anđalu ju ăntors vorba: “Numilje amnjov ăj Gabrijel šă ju mes ku Dimizov* să askultă šje mu spunji, aša mes mănat să svitesk ku činji šă săc aduk Hir fălos. 20 Punji mă ureći, kănd mar nu maj ănkrizut dă vorbasta šje cam spusu, tu njimika nu vi puće sviti păn šje no su dogoduli asta šje cam spus. Vorbilje šje cam spus ur fi ăm pravă vremi.”

21 Lume aščipta afară pă Zaharija, šă să čudule šje fašji atita dobă ăm svetište. 22 Kănd u vinjit afară nu puće să svitaskă. Jăl svite ăm znakovur šă nu puće să svitaskă njimika păn šje nu ju su ave kupilu. Šă atunšje ur prišjepi kă u avut vizijă ăm svetište.

23 Kănd u završălit vreme dă služba aluj ăm Hram, Zaharija u fužjit akasă. 24 Atunšje maj dă pă zăljilje băšăca aluj u rămas gărjonă, šă nu jăšă afară šinšj lunj.† Elizabeta u zăs: 25 “Domnu ăj ala kari u făkut asta aku: Dimizov su ujtat pă minji ku milă šă u lot ăndărăt rušănje dăm oči alu ominj.”‡

Anđalu spunji alu Marija kum su ave Isus, Fišjoru alu Dimizov

26 Šasă lunj dă kănd Elizabeta are gărjonă, Dimizov u mănat pă anđalu aluj păšći Gabrijel ăm varuš ăm Galileja kari să čamă Nazaret. 27 Jăl u vinjit la fată ăm păr kă su zaručulit ku Josip kari are potomku alu Kralju David. Je să čima Marija. 28 Gabrijel u vinjit šă u zăs: “Ănfălušešćići tu kari ješć izabralită! Domnu ăj ku činji! Blagoslovulită ješć tu ăntri mujer!”

29 Marija are uznemirenă dă pozdravu aluj šă je u ănšjirkat să să ăngănđaskă šje značalešći. 30 Anđalu ju zăs alji: “Nuc fijă frikă, Marija! Tu aj aflat la Dimizov milă.§ 31 Punji ureći, vi rămănje gărjonă, vi făta fišjoru šă tu ji punji numi Isus! 32 Jăl u fi mari, šă u fi čimat Fišjoru lu Hăl Maj Mari! Šă Domnu Dimizov ju da autoritet să vladalaskă ka kralju ka kum ăj predaku aluj David. 33 Šă jăl u vladalit ăm familija lu Jakov dă erikeš, šă kraljevstva aluj nu ave kraj!”

34 Marija u ăntribat atunšje pă anđal: “Kum poći asta fi kă ju mes fată ăm păr!”

35 Anđalu ju ăntors vorba: “Duhu Svănt u vinji pă činji, šă pučere dă Hăl Maj Mari ću astupa ku umbră. Dăm ala rănd Kupilu Svănt šje u fi fătat dă la činji u fi čimat Fišjoru alu Dimizov. 36 Punji ureči: Rođakinja asta Elizabeta ăj bătărnă šă isto u ave fišjor, kă je nu puće să ajvi majmult, ali aku ăj mar ăm šasă lunj dă kănd ăj gărjonă. 37 Kă njimika nuj nemoguće alu Dimizov!”

38 Atunšje u zăs Marija: “Da ju mă ligizesk ku asta să fjuv ropkinja alu Domnu. Lasă fijă aša kum tu zăšj.” Atunšje anđalu u fužjit dă la je.

Elizabeta u kunuskut pă kupilu alu Marija dăm injimă kă jăl ăj Mesija

39 Dovă tri zălji dă pă aje Marija su gătat šă u mers pă kalji, je su ăngribit ăm unu sat ăm Judeja pă đal. 40 Akulo are kasa lu Zaharija. Je u tunat ăm nontru šă su pozdravalit ku Elizabeta. 41 Kum u auzăt Elizabeta pozdravu lu Marija u sămcăt pă kupilu alji kum tari su miškat ăm injimă, šă Elizabeta are pljină ku Duhu Svănt. 42 Elizabeta tari u mužjit lu Marija: “Maj tari ješć blagoslovulită tu ăntri mujer, šă blagoslovulită ăj kupilu atov! 43 Adišje mes aša bitnă, kă tu mama lu Domnu amnjov vinji să mă posjetilaskă? 44 Kă dăm momentu šje am auzăt pozdravalala ata, kupilu amnjov tari su miškat dă fălušăjă ăm injima ame! 45 Blagoslovljenă daje kă tu aj ănkrizut kă šje Domnu cu igirit sigurno u fi!”

Marija slavalešći pă Dimizov ăm kănćit

46 Atunšje Marija u zăs:

“Duša ame ăl slavalešći pă maj mari Domn,

47 šă duhu amnjov să ănfălušešći ăm Dimizov Spasitelju amnjov,

48 daje kă jăl su ujtat ku milă pă minji pă poniznă ropkinja aluj,

aku toći generacijurlje mur čimamă blagoslovljenă,

49 daje kă svemogući Dimizov u făkut mari djelur ku minji,

šă numilje aluj ăj svănt.

50 Pălăngă totă sămănca, Dimizov ăj milos

pălăngă eje kari ăl poštivalešći.

51 Ku mănă aluj jăl u făkut pučernjišji lukrur.

Jăl u arunkat afară pă eje kari asre ponosnă ăm sufljičilje alor šă pă eje kari asre umišljeni.

52 Pă heje bălour vladar lju vărlji dă pă prijestolje,

a pă heje kari ăs ponizni lju riđikatulji.

53 U rănjit pă flămănž ku mănkari bună,

a pă găzdašji lju măna ku mănjilje golji.

54 Jăl u ažutat pă Izrael sluga aluj

su ăngănđitusă dă milă aluj,*

55 ka kum u obečalit alu preci anoštri dă kănva

să fijă pljinj dă milă pălăngă Abraham šă pălăngă potomku aluj* dă erikeš.”

56 Marija u rămas ku Elizabeta tri lunj atunšje su ăntorsăsă akasă.

Ivan Krstitelj su avutăsă

57 Kănd u vinjit vreme alu Elizabeti să ajvi kupil, je u fătat fišjor. 58 Šă kănd ur auzăt susjedi šă njamu kă Domnu are bun pălăngă je, jej ur vinjit una la je šă să ăm făluše ku je una.

59 Kupilu trăbuje să fijă obrezalit pă optă (8) zuva, šă kănd or vinjit una să fakă asta, jej gănđe să ăj đe numi Zaharija dă pă tatusu. 60 Mumăsa u odbijilit šă u zăs: “Nu, jăl su čima Ivan.”

61 Ali jej ur zăs: “Njime dăm njamuc nu u fost čimat dă pă numiljala!” 62 Šă aša jej ăntriba ku znakur pă tatusu alu kupilula, kum su čima. 63 Zaharija u šjirut pločică dă skris šă u skris: “Ivan ăj numilje aluj!” Toc asre ămirac. 64 Šă dăm ala šas Dimizov u dăsvăkut gura alu Zaharija šă poći să svitaskă. Šă jăl dăđe slavă alu Dimizov!

65 Atunšje frika u vinjit pă tot susjedu šă ăm totă parće dă Judeja păm đalur šă spunje šje su dogodulit. 66 Toc kari ur auzăt dă aje cănje ăm firi šă să ăngănđe: “Šje u fi dăm ala kupil? Anume măna alu Domnuluj† are ku kupilula Ivan.”

Zaharija prorokuvulešči šjinji ăj Mesija šă Ivan

67 Zaharija, tatusu alu Ivan are pljin dă Duhu Svănt, atunšje prorokovale šă zăšje:

68 “Slava alu Domnu Dimizov alu Izrael,

Kă jăl u vinjit šă să otkupilaskă pă narodu aluj!

69 Jăl u răđikat păntru noj pă spasitelju silni!‡

Dăm potomstva lu sluga amnjov la kralj David.§

70 Asta nju fost spus

dăm gurălje dă proroci aluj svănc dă kănva:

71 spasenje dă la dužmanji anoštri

šă dăm mănj* kari toc nji mărzălešći.

72 Are milosrdan pălăngă preci anoštri,

šă u ispunulit savezu aluj svănt.

73 Ăm zakletvă kari u dat lu Abraham, alu predaku anostru:

74 să nji izbavalaskă dăm mănj alu dužmanj,

să pučenj poslužulenj pă jăl făr dă frikă,

75 šă să kustănj svănt šă đirept ăm toći zăljilje dă kustu anostru.

76 Šă tu Ivan fišjoru amnjov, tu vi fi čimat proroku alu Maj Mari Dimizov,

kă tu vi meržji ăm nenće alu Domnuluj šă să ăj đireš kalje aluj,

77 Tu vi da alu lume lu Dimizov, Hir fălos dă spasalala

šă dă jirtala dă grehurlje alor.

78 Kutotu asta ăj dă rănd dă sufljitu milos alu Dimizovu anostru,

ka sorilje kari svitlizešči u vinji afară dăm nor pă noj sus†

79 u da lumină alu eje kari šađi ăm tunjerik,‡ šă ăm umbra alu morči.

Nju punji pišjorilje anoštri pă kalje dă putuljală.”§

80 Ivan u kriskut šă su ămbălurit ăm duh. Kusta ăm pustinjă păn šje nu su arătat javno alu Izraelc.

2

Isus su avut ăm Betlehem

(Mt 1,18–25)

1 Ăm aje vremi dă pă šje su avut Ivan, zapovjed u fost mănată dă la car August să fakă skritura dă stanovništvo ăm ăntragă cara. 2 Aje are elši skritura dă stanovništvo kari u fost kănd Kvirinije are vladar dă Sirija. 3 Aša toc ur mers să să prijavalaskă ăm varušu hunđi preci alor u kustat.

4 Aša Josip dăm mik varuš Nazaret ăm Galileja, u mers ăm varuš Betlehem ăm Judeja hunđi su avut David daje kă jej as re njamu alu kralj David.* 5 Josip u mers akulo să să jivaskă dă skritura una ku Marija zaručnica aluj, kari are gărjonă. 6 Šă kum asre dăm Betlehem akulo vreme u vinjit să să ajvi kupilu. 7 Je u avut elši fišjor, lu ănvălitălu šă lu pus ăm hištalov† daje kă nu are soba păntru jej ăm fugadov.‡

Anđalu najavalašči alu pastiri kă Isus Spasitelj su avut

8 Ăm ala lok dă apropi dă Betlehem asre pastirur kari rămănje afară pă otvoreno šă păze stadurlje alor totă nopće. 9 Šă dăm turdată su pojavalit anđalu alu Domnuluj! Anđalu u stat ăm nenće alor, šă slava alu Domnuluj lju svitlăzăt pă jej. Šă pastiri u gălbănjit ăm ubraz dă frikă. 10 Ali anđalu lju zăs: “Nu vă fijă frikă! Ju vjuv să vă aduk Hir fălos, dă mari fălušăjă păntru totă lume. 11 Ăm varušu hunđi su avut Kralj David, astăs su avut Spasitelj. Jăl are Krist, Domnu! 12 Asta ăj znak dă pă kari să ăl šćijec: voj vic afla pă kupilu ănvălit ăm hištalov.”

13 Atunšje dăm turdată lăngă parće dă anđal u vinjit mulc anđej dăm nor kari hvalale pă Dimizov. Šă jej slavale:

14 “Slava alu Dimizov ăm nor

šă pă pămănt putuljală alu eje ominj kari lju izabralit.”

15 Dă pă šje ur fužit anđelji dă la pastir ăm nor, pastiri ur zăs una la alt: “Haj aku am Betlehem, šă să viđenj aje dă šje Domnu nju spus!”

16 Aša sur ăngribit ăm Betlehem šă ur aflat pă Marija, šă pă Josip, a kupilu are ăm hištalov. 17 Šă kănd pastiri ur văzut pă kupil, jej sur apukatăsă să spujă šje lju fost spus dă la anđej dă kupil. 18 Toc eje kari ur auzăt šje pastiri ur spus, jej toc asre ămirac. 19 Ali Marija cănje toći vorbilje alor ăm sufljičilje alor šă mult su gănđit dă jelji.§ 20 Atunšje pastiri ur fužjit la stadurlje alor šă jej dăđe hvală šă slavă lu Dimizov dă kutotu stvarurlje šje ur auzăt šă šje ur văzut, točno kum lju fost najavalit alor.

21 Osma zuva kănd kupilu su avut u fost obrezalit,* šă u fost čimat Isus, numilje u dată aluj dă la anđal majnti dă šje Marija u rămas gărjonă.

Isus šă Marija trăbă să mergă ăm Hram

22 Šă kănd u vinjit vreme alu Marija obred dă čistilală kum are zapovjedălală dă la zakonu alu Mojsije, Marije šă Josip ur dus pă Isus am Jeruzalem să ăl posvetilaskă la Domnu, 23 kă ăj skris ăm zakonu alu Domnu: “Tot elši fišjor u fi posvetilită la Domnu.”* 24 Jej trăbă isto să adukă žrtvă: “Dovă grlicur ili doj tănjiră puromb,”* kum ăj zapovjedalit dă la zakonu alu Domnu anostru.

Šimun u prepoznulit pă Mesija

25 Atunšje are om ăm Jeruzalem šje să čima Šimun. Jăl are pravedan šă svet šă aščipta pă Mesija să izbavalaskă pă Izrael† šă Duhu Svănt are ku jăl. 26 Šă Duhu Svănt majnti ju spus aluj kă no mori majnti dă šje no viđe pă Mesija alu Domnu anostru. 27 Aša Duhu Svănt lu dus pă Šimun ăm Hram‡ kănd ur adus roditelji pă kupilu Isus ăm nontru šă să fakă obred kum are običaju dă zakonu alu Mojsije. 28 Šimun lu apukat ăm mănjilješ pă Isus, slavale pă Dimizov, šă u zăs:

29 “Aku lasă pă sluga atov să moră ăm putuljală, Domnu,

kum tu aj zăs,

30 kă oči amej ur văzut spasenje ata.§

31 Asta tu aj făkut dă totă lume.

32 Asta ăj lumina dă ominj * šă lji svitlizaskă alu ominj kari nus Židov,

slava alu lume dă Izrael!”

33 Tata šă mama alu Isus asre umpljec ku ămirală dă kutotu šje Šimun u zăs dă jăl. 34 Atunšje Šimun u blagoslovulit pă jej šă u zăs lu Marija: “Dimizov u odredilit pă ala kupil kă păntru jăl mulc Izraelc ur kăđe šă su riđikasă.† Jăl ăj odredilit să fijă znaku alu Dimizov, ali mulc lur odbacalilă 35 aša u vinji pă lumină găndurlje askunšă alu mulc, a maču či ămpunžji ăm duša ata.”‡

Ana u prepoznulit pă Mesija

36 Are isto aša proročica Ana fată alu Fanuel kari ăj dăm pleme alu Ašer. Ana are tari bătărnă mujeri, je are šapči aj ăm brak 37 šă aku ăj vădojă, mar hunđiva osamdeset patru aj.§ Ana nu fužje dăm Hram, nego služule akulo zuva šă nopće ăm post šă ăm aruguminći. 38 Baš pă aje vremi Ana u vinjit, hvalale pă Dimizov, šă je spunje dă kupilu Isus alu toc kari ašćipta pă Dimizov să otkupilaskă pă Jeruzalem.*

39 Dă pă šje ur făkut Josip šă Marije kutotu šje zakonu alu Domnu u šjirut dă la jej, jej ur mers ăm napoj ăm varušu alor Nazaret ăm Galileja. 40 Kupilu u kriskut šă su ămbălurităsă, are pljin dă mudrost, šă blagoslovurlje alu Dimizov asre ku Isus.

Isus svitešči ku učitelji ăm Hram

41 Roditelji alu Isus măržje ăm tot anu ăm Jeruzalem să fijă akulo pă blagdan dă Pasha. 42 Aša kănd are Isus dvanaest aj dă bătărn jăl una ku jej u mers pă blagdan ka kum stalno măržje. 43 Šă kănd u trikut blagdanu jej sur gătatăsă akasă, ali făr dă šćučilje alu roditelji, kupilu Isus u rămas ăm Jeruzalem. 44 Jej gănđe kă ăj hunđiva ăm grupă. Jej ur trikut mari kalji totă zuva, kapu sur apukatăsă să ăl koći ăntri njamu šă ăntri hej kari ăl kunošći. 45 Kum nu lor aflat, jej ur mers ăm napoj ăm Jeruzalem šă ăl koći. 46 Tri zălji dă pă aje jej lor aflat. Isus are ăm Hram, šăđe ăntri učitelji dă zakonu alu Mojsije, punje ureče šă lji ăntriba. 47 Toc kari ăl punje ureče asre ămirac la fire aluj, šă la odgovurlje aluj.

48 Roditelji aluj isto aša asre tari ămirac kănd lor văzutălă akulo šă mumăsa ju zăs: “Fišjoru amnjov adăšje njaj făkut asta anovă? Tata atov šă ju as renj ăm mari brigur dă činji, păšći tot či kutanj!”

49 Isus u ăntors vorba: “Ali adăšje mă kutac? Nu šćijec kă ju aš trăbuji să fjuv ăm kasa† alu Tata amnjov?”‡ 50 Jej nur prišjiput šje gănđe să lji spujă.

51 Ali Isus u mers ăm napoj ku roditelji ăm Nazaret, šă jăl lju u pus ureći. Šă mumăsa aluj u cănut kutotu vorbilje ăm sufljituš.§ 52 Šă ăm aje vremi Isus u kriskut ăm gănd šă ăm telă* šă ku milă dă la Dimizov šă dă la lumi.†

3

Služba alu Ivan šje bučază

(Mt 3,1–12; Mk 1,2–8; Iv 1,19–28)

1 Kănd are vladavina alu car Tiberija, trajale skoro 15 aj,* Poncije Pilat are upravitelj ăm Judeja, Herod vladale ăm Galileja a Filip, fračilje aluj dă pă tata alor, vladale ăm Itureja šă ăm Trahonitida a Lizanije vladale ăm Abilena,† 2 Ana šă Kaifa asre mar popur,‡ Dimizov u mănat porukă alu Ivan, fišjoru alu Zaharija, kari kusta ăm pustinjă. 3 Šă aša Ivan u mers ăm toći lokurlje pă lăngă rijeka Jordan să propovjedălaskă daje kă toc kari u grešălit, a heje kari su pokajalit să lji jarči Dimizov grehurlje a Ivan atunšje lju bučuza. 4 Ka kum Prorok Izaija svite ăm kenvije aluj dă ešće vorbi:§

“Graju alu unu kari mužješči ăm pustinjă šă să auze:

pripremilec kalje păntru Domnu;

ravnalecă kalje!*

5 Lasă totă dolina să fijă umpljetă

šă totă planina să fijă ăm tokmă ku alčilje,†

šă kăljilje krivă să fijă pravă,

šă kăljilje kari nus ravnă să fijă ravnă‡

6 atunšje totă lume u viđe Spasenje dă la Dimizov.”*

7 Alu gărmadă dă lumi kari ur vinjit la jăl să să bučazi, Ivan zăšje: “Voj leglo alu otrovni šarpi, šinji vu upozorulit să ănšjirkăc să skăpăc dăm kazna šje u vinji pă voj?§ 8 Arătăc plodur dă ănkăjală!* Nu vă apukăc să vă zăšjec una lu alt: Abraham ăj tata anostru!† Ju vă zăk: Dimizov poći dăm petrilješće răđika pă kupij alu Abraham!” 9 Mar aku săkure dă sudu alu Dimizov ăj pusă sus să taji dăm korjen ljemnu.‡ Tot ljemnu kari nu adušji bun plod u fi tijet ăndărăt šă vărljit ăm fok.

10 Gărmadă lu ăntribat pă jăl: “Šje să făšjenj atunšje?”

11 Ivan u zăs: “Dakă avec dovă kămašă atunšje ămpărcăcăvă ku ala kari nari njiš una. Dakă avec mănkari isto aša trăbă să vă ămpărcăc.”

12 Akulo asre isto šă carinici kari ur vinjit să să bučežă šă jej lor ăntribat: “Učitelju, šje să făšjenj?”

13 Ivan u ăntors vorba: “Nu maj akuljižec majmult dă kită šje avec pravo să locă!”

14 Šă kătănjilje isto lor ăntribat: “A noj? Šje trăbă noj să făšjenj?”

Alor lju zăs: “Nu loc ku săla dă njime banj, njiš nu svedočulec krivo protiv dă šjinjiva§ šă fijec zadovoljni ku plata avostră!”

15 Lume asre aku pljinj dă aščiptalur, šă să ăntriba ăm sufljičilje alor, nar puće Ivan să fijă Mesija. 16 Ivan lju ăntors vorba alu toc: “Ju vă bučez ku apă, ali unu kari u vinji kari ăj maj bălour da minji šă lu kari nu mes vredan să ăj ljeg žnirancurlje aluj.* Jăl vu bučuza ku Duhu Svănt šă ku fok.† 17 Jăl cănji furka‡ ăm măna aluj, šă jăl u čistili teleku§ temeljito. Jăl u akulježi făjna ăm skladišta aluj, ali jăl u arđi jarba uskată ăm fok šje nu să ašćinžji.”* 18 Šă ăm mulći poticajur svite alu lume šă alu cară dă Hir fălos.

19 Ivan lu făkut dă njimik pă car Herod dă rănd kă jăl su lot una ku Herodijada băšăcă alu fračisuš† isto aša šă dă alci stvarur relji šje u făkut Herod. 20 La kutotu stvarurlje relji šje u făkut jăl u pus maj una: jăl u ănkujet pă Ivan šje bučază ăm čemică.

Ivan bučuza pă Isus

(Mt 3,13–17; Mk 1,9–11)

21 Kănd asre totă lume bučuzac dă la Ivan, Isus isto are bučuzat. Kănd Isus su arugat su dăsvăkut noru, 22 šă Duhu Svănt u vinjit žos pă jăl am formă dă purombu šă graj dăm nor u svătit: “Tu ješć Fišjoru amnjov plăkut! Tu ješć fulušuja ame!”

Isus fišjoru alu Dimizov šă alu Adam

(Mt 1,1–17)

23 Aku Isus are hunđiva trideset aj dă bătărn kănd su apukat javno să propovjedălaskă. Isus are cănut dă fišjoru alu Josip.

Josip are fišjor alu Eli,

24 Eli are fišjoru alu Matat,

Matat are fišjoru alu Levi,

Levi are fišjoru alu Malki,

Malki are fišjoru alu Janaj,

Janaj are fišjor alu Josip,

25 Josip are fišjoru alu Matatija,

Matatija are fišjoru alu Amos,

Amos are fišjoru alu Naum,

Naum are fišjoru alu Hesli,

Hesli are fišjoru alu Nagaj,

26 Nagaj are fišjoru alu Mahat,

Mahat are fišjoru alu Matatija,

Matatija are fišjoru alu Šimij,

Šimij are fišjoru alu Joseh,

Joseh are fišjoru alu Joda,

27 Joda are fišjoru alu Johanan,

Johanan are fišjoru alu Resa,

Resa are fišjoru alu Zerubabel,

Zerubabel are fišjoru alu Šealtiel,

Šealtiel are fišjoru alu Neri,

28 Neri are fišjor alu Malki,

Malki are fišjoru alu Adi,

Adi are fišjoru alu Kosam,

Kosam are fišjoru alu Elmadam,

Elmadam are fišjoru alu Er,

29 Er are fišjoru alu Jošua,

Jošua are fišjoru alu Eliezer,

Eliezer are fišjoru alu Jorim,

Jorim are fišjoru alu Matat,

Matat are fišjoru alu Levi,

30 Levi are fišjoru alu Šimun,

Šimun are fišjoru alu Juda,

Juda are fišjoru alu Josip,

Josip are fišjoru alu Jonam,

Jonam are fišjoru alu Elijakim,

31 Elijakim are fišjoru alu Meleja,

Meleja are fišjoru alu Mena,

Mena are fišjoru alu Matata,

Matata are fišjoru alu Natan,

Natan are fišjoru alu David,

32 David are fišjoru alu Jišaj,

Jišaj are fišjoru alu Obed,

Obed are fišjoru alu Boaz,

Boaz are fišjoru alu Sala,

Sala‡ are fišjoru alu Nahšon,

33 Nahšon are fišjoru alu Aminadab,

Aminadab are fišjoru alu Admin,

Admin are fišjoru alu Arni,

Arni§ are fišjoru alu Hesron,

Hesron are fišjoru alu Peres,

Peres are fišjoru alu Juda,

34 Juda are fišjoru alu Jakov,

Jakov are fišjoru alu Izak,

Izak are fišjoru alu Abraham,

Abraham are fišjoru alu Terah,

Terah are fišjoru alu Nahor,

35 Nahor are fišjoru alu Serug,

Serug are fišjor alu Reu,

Reu are fišjor alu Peleg,

Peleg are fišjor alu Eber,

Eber are fišjor alu Sala,

36 Sala are fišjoru alu Kenan,

Kenan are fišjor alu Arpakšad,

Arpakšad are fišjor alu Šem,

Šem are fišjor alu Noa,

Noa are fišjor alu Lamek,

37 Lamek are fišjoru alu Metušalah,

Metušalah are fišjoru alu Henok,

Henok are fišjoru alu Jered,

Jered are fišjoru alu Mahalalel,

Mahalalel are fišjoru alu Kenan,

38 Kenan are fišjoru alu Enoš,

Enoš are fišjoru alu Šet,

Šet are fišjoru alu Adam,

a pă Adam Dimizov u stvorulit.

4

Draku ănšjarkă pă Isus

(Mt 4,1–11; Mk 1,12–13)

1 Isus, pljin dă Duh Svănt su ăntors dăm rijeka Jordan, šă ăl dušje Duhu păm pustinjur* 2 četrdeset zălji, hunđi u fost ănšjirkat dă la draku. Ăm zăljiljelje nu u mănkat njimika, šă kănd u vinjit do kraja jăl are flămănd.

3 Draku ju zăs atunšje: “Dakă ješć tu Fišjoru alu Dimizov zapovijedalešći alu petrilješće să să fakă pită.”

4 Isus ju ăntors vorba: “Skris ăj ăm svăntă kenvija: ‘Lume nu kustă numa dăm pită.’ ”*

5 Draku lu dus pă jăl pă planină naltă, šă ăm unu moment draku ju arătat aluj kutotu kraljevstvo dă svet. 6 Šă draku ju zăs aluj: “Ju cuj da kutotu pučeresta šă măndremesta kari ăj dată mijă, šă ju pot da alu šinji gănđesk. 7 Kănd čaj klanjali la minji, ju caš da kutotu cijă.”

8 Isus ju ăntors vorba: “Skris ăj ăm svăntă kenvija: ‘Alu Domnu, Dimizovu atov numa klanjaleščići šă pă jăl služulešči!”*

9 Dă pă aje draku lu dus ăm varuš Jeruzalem šă lu pusălă pă maj nalt lok dă Hram. Atunšje ju zăs aluj: “Dakă ješć tu Fišjoru alu Dimizov, seri žos! 10 Kă ăj skris ăm svăntă kenvija:

‘Jăl u zapovjedali alu anđelji aluj să či păzaskă’,

11 šă ‘ču dušji pă mănă

să nu či luvešć ku pišjorilje ăm petră.’ ”*

12 Isus ăntoršji vorba: “U zăs ăj ăm svăntă kenvija:

‘Nu ănšjirka pă Domnu Dimizovu atov!’ ”*

13 Atunšje kănd u trikut draku ku toći ănšjirkalurlje, lu lăsat pă jăl pă una vreme.

Isus să ăntoršji napoj ăm Galileja

(Mt 4,12–17; Mk 1,14–15)

14 Isus meržji ăm napoj ăm lok dă Galileja ăm pučere lu Duh, šă vorbi dă jăl sor apukat să kružulaskă păšćitot ăm aje regijă. 15 Jăl ănvăca ăm sinagogurlje alor šă toc ăl slavale.

Isus are mănat dăm sinagoga

(Mt 13,53–58; Mk 6,1–6)

16 Jăl u vinjit ăm varuš dă Nazaret, hunđi jăl u kriskut šă pă običaju aluj, jăl u mers sămbăta ăm sinagogă. Šă su skulat să čitalaskă. 17 U dată la jăl svitak† dă la proroku Izaija, a jăl u dăsvkut svitku šă u aflat lok hunđi skrijă:

18 “Duhu alu Domnuluj ăj pă minji dasupra.

Dăm ala rănd jăl mu izabralit‡ pă minji să vă propovjedalaskă Hir fălos la sărašj.

Jăl mu mănat pă minji să spuj alu hej šje ăs ljigac kă poći să fijă dăsvăkuc

šă lu orb kă poći să vadă

šă să đe slobodă alu hej tlačalic,

19 šă să proglasalesk anu pljin dă milă alu Domnuluj.”*

20 Isus u ănčis svitku šă u dat ăm napoj la pomoćniku šă u šăzut. Šă toc ku oči ăm sinagoga u mucăt pă jăl. 21 Su apukat să ănveci: “Astăs asta svăntă karči, kari ac auzăt ku urečilje avoštri, su ispunulităsă.”

22 Jej toc să ămira la toći vorbilje dă milă šje kăđe dă pă gura aluj. Šă jej su ăntribat: “Nuj jăl fišjoru alu Josip?”

23 Jăl lju zăs: “Ăj una izrekă kari sigurno ac pripunji pă minji. A šă meržji: ‘Doktoru, ăntrămăći pă činji săngur!’ Kutotu aj făkut, kum anj auzăt, ăm varuš dă Kafarnaum, fă šă aišje, ăm kraju atov!” 24 Šă jăl u zăs: “Anume, ju vă zăk niti unu prorok nu u fost ăm benji apukat ăm kraju aluj.

25 Anume, ju vă zăk, kănd ăm doba alu proroku Ilija ăm Izrael, noru are ănčis a ploje nu kăđe tri aj šă šinšj lunj šă are mari fomi păm totă pămăntu šă asre mulći vădojur ăm Izrael. 26 Tot Ilija nu u fost mănat la njišj unu dăm jej osim la vădoja ăm Sarfata dapropi dă varušu Sidon. * 27 Isto aša ăm vreme dă prorok Elizeja asre mulc gubavcur ăm pămăntu dă Izrael. Šă njiš unu dăm jej nor fost čistilic osim Naamana Sirijaca.”*

28 Kănd ur auzăt, toc ăm sinagogă asre tari mirgiš, 29 jej sur skulat sus šă lur mănatulă afară dăm varuš. Jej lur dus pă jăl pă maj nalt đal pă kari are varušu făkut, ăm namjeră să ăl ămpingă žos să ăl amori.§ 30 Ali jăl u fužjit ăntri jej šă u mers pă kalje aluj.

Isus u mănat afară pă drak dăm omula

(Mk 1,21–28)

31 Jăl u mers žos ăm Kafarnaum ăm varuš dă Galileja. Šă akulo sămbăta ănvăca. 32 Lume asre ămirac la ănvăcală aluj daje kă vorba aluj asre pljinji dă pučeri.

33 Unu dăm ominjije ăm sinagogă ave rov duh ăm jăl, aje are drak. Šă jăl u mužjit ku graju glasnik: 34 “A! Tu Isus dăm Nazaret, šje gănđešći dă la noj? Aj vinjit să nji uništilec? Ju šćuv benji šjinji ješć tu, tu Svăntu alu Dimizov!”

35 Isus lu lot pă frikă šă ju zăs: “Fi putuljit! Hajde afar dăm omusta odma!” Drakula lu vărljit pă omula žos ăm nenće alu toc šă u jăšăt afară, šă njimik nu ju făkut.

36 Eje kari ur văzut asre tari ămirac šă zăšje una lu alt: “Šjefăldă vorba ăj asta? Ku autoritet šă ku pučeri šă relji duhovur jašă afară pă vorba aluj!” 37 Hiru dă jăl u mers ăm tot kotu dă regijă ăntragă.

Isus ozdravalešći pă sokra alu Petar

(Mt 8,14–17; Mk 1,29–34)

38 Kănd u fužjit dăm sinagogă jăl u mers la Šimun akasă. Akulo asre sokra alu Šimun ăm pat bičagă ku fok mari ăm je. Šă jej lor ăntribat pă jăl să ăj ažući. 39 Isus u mers la je u lot pă frikă pă foku šă foku u lăsatu. Je odma su skulatăsă šă su apukat să lji poslužulaskă.

Isus ozdravalešći pă mulc

40 Mar kănd să slăbuze sorilje žos* toc kari ave njam šă urtaš dăm mulči bičišugur ljor adus la jăl. Šă jăl lju ăntrimat aša dă jăl punje mănjilje aluj pă jej unu pă kići unu. 41 Mulc dăm jej ave drašj ăm jej šă kum jăše afară, drašjije dăm jej mužje: “Tu ješć Fišjoru alu Dimizov!” Ali jăl lju răspită šă nu lji dăđe să svitaskă kă jej šćije ka jăl ăj Krist.†

Hir fălos să širelešći păm Judeja

(Mk 1,35–39)

42 Mar kum vinje zuva jăl u fužjit dăm kasă pă lok pustulot. Gărmadă dă lumi ăl kuta, šă kănd lor aflată gănđe să ăl căjă să nu fugă dă la jej. 43 Ali Isus lju zăs: “Ju trăbă să mă duk ăm alčilje varušur să spuj Hir fălos dă kraljevstva alu Dimizov.‡ Dăm asta rănd am fost mănat pă pămănt.”§ 44 Šă aša u mers să propovjedalaskă păm sinagogur ăm Judeja.

5

Isus u čimat pă Šimun, Jakov šă pă Ivan

(Mt 4,18–22; Mk 1,16–20)

1 Ăm una ză Isus stăće lăngă Genezaretsko* jezero, kănd gărmadă să astrănžje la jăl să audă vorba alu Dimizov. 2 Jăl u văzut doj čamcur kum asre pă mal răzămac, kari u lăsat ribari kănd ăš čistile mrežurlje. 3 Jăl u tunat ăm čamac kari are alu Šimun, šă lu ăntribat să ăl ămpingă maj ăm sus dă la mal. Atunšje jăl u šăzut žos šă su apukat să ănveci pă gărmadă dă lumi.

4 Kănd u fost gata ku ănvăcala, jăl u zăs alu Šimun. “Ămpinži ăm maj adănkă apă šă slăbuzăc mrežurlje ăm apă.” 5 Šimun ju ăntors vorba aluj: “Domnu luj, anj lukrat totă nopće šă njimik nanj apukat: ali pă vorba ata ju uj slăbuză mreža ăm napoj ăm apasta.” 6 Kănd u făkut aša jej u apukat mari boglă dă pešć, atit dă mreža kit nu puknje. 7 Jej ur mužjit la urtašji alor dă pă alčilje čamcur să lji ažući; jej ur vinjit, šă umpljet dovă karur dă pešć dă maj šjeva să ăntupe.

8 Kănd u văzut Šimun Petar aje jăl u kăzut la pišjorilje alu Isus šă u zăs: “Maknaleščići dă la minji, Domnu, kă ju mes grešnă om!”† 9 Frikă delj svăntă u kăzut pă jej šă pă ominj šje ur vinjit să lji ažući, kănd ur văzut kic pešć ur apukat. 10 Isto aša asre ămirac Ivan šă Jakov, jej asre Zebedejevi fišjori šă urtašji alu Šimun. Ali Isus u zăs alu Šimun: “Nuc fijă frikă. Dă aku, maj menkulo tu vi apuka pă ominj!”‡

11 Aša jej ur adus karurlje dă apă pă mal, ur lăsat kutotu šă lor sljedilit pă jăl.

Isus ozdravalešći pă om ku gubă

(Mt 8,1–4; Mk 1,40–45)

12 Isus are ăm unu dăm varušurljelje. Om pljin dă gubă lu văzutulă pă jăl šă su arukănt pă đinučiš ăm nenće aluj šă să aruga la jăl: “O Domnu, dakă numa tu vuješć, tu mă poc ăntrima.”

13 Isus u măcăt măna aluj šă lu taknulit, šă u zăs: “Ju gănđesk. Fi čistilit!” Šă dănturdata guba lu lăsat. 14 Atunšje lu purunšjitulă să nu spujă alu njime, čar asta să fakă: Elši să mergă la popă šă să să areći, dă pă aje, dă dokaz dă vražă, vi trăbuji să adušj žrtvă dă čistilală ka kum Mojsije u zapovijedălit.*

15 Svat dă jăl su širilit maj pă dăparći, aša dă gărmadă dă lumi ur vinjit să pujă ureći la jăl, šă să fijă ozdravalic. 16 A jăl să tărăje pă lok pustulot šă să posvetilaskă la aruguminći.

Pučeri alu Isus să jerći grehurlje

(Mt 9,1–8; Mk 2,1–12)

17 Ăm una ză, Isus ănvăca, ave ăm nenći pă mulc farizej šă učitelj dă zakonu alu Mojsije kari ur vinjit dăm toći kumpănjilje dă Galileja šă Judeja šă dăm Jeruzalem. Pučere alu Domnuluj are ku Isus să ozdravalaskă pă bičež. 18 Atunšje šjeva ka ominji ur vinjit šă adušje pă om kari nu puće să umblji. Šă jej gănđe să ăl adukă la Isus. 19 Ali nu are lok pă hunđi să ăl adukă ăm nontru dă gužva mari. Aša jej sur urkatăsă pă krov šă lor slăbuzăt ăm nontru păm krov ku pat dă tot la dă dă nenče alu Isus.

20 Kănd u văzut ănkriđala alor, jăl u zăs aluj: “Omulji, grehurlje atelji ăs jirtaći.”

21 Pă ešće vorbi farizeji šă učitelji dă zakonu alu Mojsije să gănđe: “Šjinji ăj omusta šje svitešći aša protiv dă Dimizov? Šjinji osim dă Dimizov poći să jerći grehurlje?”

22 Isus šćije šje să gănđešći, šă jăl lju zăs: “Adăšje vă ăntribăc ešće stvarur ăm sufljičilje avoštri? 23 Šje ăj maj ušuri dă zăs: ‘Grehurlje cis jirtaći!’, ili să zăšj: ‘Skolăći šă umblă?’ 24 Ali numa să šćijec kă Fišjoru alu Omu ari autoritet aišje pă pămănt să jerći grehurlje. Dakă zăk alu fišjoru kari nu poči să umblji: ‘Skolăći, jec patu šă dući akasă!’ ”

25 Šă odma su skulatăsă šu lot patu pă šje are pă košći, šă u fužjit akasă, šă pă kalji slavale pă Dimizov. 26 Šă toc akulo asre ămirac, šă jej slavale pă Dimizov. Šă ku ămirală svite: “Astăs anj văzut šjeva tari mari!”

Levi (Matej) sljedilešći pă Isus

(Mt 9,9–13; Mk 2,13–17)

27 Dă pă aje Isus u jišăt afară šă lu văzutulă pă carinik§ šje să čima Levi,* jăl šăđe ăm carinarnică. Isus u zăs: “Sljedilešći mă pă minji!” 28 Šă jăl su skulat u lăsat kutotu, šă lu sljedilit.

29 Atunšje Levi ăm kasa aluj u făkut mari slavălală păntru jăl; ku jej šăđe mulc carinici šă alci la masă. 30 Farizeji šă učitelji dă zakonu alu Mojsije, sur apukat să gumunjaskă kapu su apukată să svitaskă alu učenikurlje alor: “Adišje mănkăc šă bijec ku carinici šă ku grešnici?”

31 Isus u ăntors vorba: “Eje kari ăs sănătoš nu trăbă pă doktor, numa aluje kari ăs bičež. 32 Ju nam vinjit să čem šă să ăntork pă pravedni, nego pă grešnă.”

Usporedbur dă post

(Mt 9,14–17; Mk 2,18–22)

33 Jej atunšje jară u zăs: “Učenici alu Ivan šă alu farizejilor postulešći mulći răndur šă să arogă, ali učenici atej mănănkă šă be. Adăšje ăj aša asta?”

34 Isus u ăntors vorba: “Pučec să punjec pă gošć dă nuntă să postulaskă kănd ăj mladoženja ku jej? 35 Ali u vinji ză kănd mladoženja u fi lot ăndărăt dă la jej, šă kănd u vinji vreme jej ur postuli.”

36 Jăl lju spus dă una usporedbă: “Njime no rupi um dărab dă la novă colă šă su kărpaskă pă bătărnă, kănd ar fašji aje, pă haj novă colă ar ave gaură, a alu haj bătărnă nar pasali dărăbu dă la novă col. 37 Njime nu varsă nov vinu ăm bătărnă šă mari čuturica;† nov vinu ar puknji ăm čuturica šă sar vărsa vinu, a čuturica ar propadnuli.‡ 38 Nov vinu trăbă să fijă vărsat ăm novă čuturica§. 39 Šă njime dă pă šje u be vin bătărn nu gănđešći să be nov, kă zăšji: ‘Bătărn ăj dăstul dă bun.’ ”*

6

Isus ăj Domnu dă sămbăta

(Mt 12,1–8; Mk 2,23–28)

1 Un dată pă zuva dă sămbăta Isus trăšje păm šjeva ka poljă dă pšenică. Učenici aluj ur skos pšenică šu u ribile ku mănjilje šă mănka.* 2 Ali orikic dă farizej ljur zăs alor: “Adăšje făšjec šjeva šje nu ăj ku zakonu ăm tokmă pă zuva dă sămbăta?”*

3 Isus ju ăntors vorba: “Nac čitalit ăm Svăntă kenvija, šje u făkut David kănd are jăl šă učenici aluj flămănš?* 4 Kum ur tunat ăm kasa alu Dimizov, David šă u lot pita kari are pusă ăndărăt dă žrtvă, kari čar poči popa să mănăšji, šă su umpărcăt dăm pite ku urtašji?”* 5 Atunšje jăl lju zăs alor: “Fišjoru Omuluj ăj Domnu dă sămbăta.”

Isus u ozdravalit mănă njimurogă

(Mt 12,9–14; Mk 3,1–6)

6 Pă alta zuva dă sămbăta jăl u mers ăm sinagogă šă su apukat să ănveci. Akulo are om alu kari are măna njimurogă.† 7 Šă učitelji dă zakonu alu Mojsije šă farizeji să ujta pă jăl să vadă dakă lu ăntrimală jăl pă zuva dă sămbăta. Šă jej dabe šjeva ašćipta să fakă krivo să potă să svitaskă protiv dă jăl. 8 Jăl šćije šje să gănđešći, šă u zăs alu omuluje ku măna njimurogă: “Skolăći šă hajd dă dă nenći.” Jăl su skulat šă stăće akulo.

9 Isus atunšje u zăs alor: “Ju gănđesk să vă ăntreb, ăj benji să fašj benji pă zuva dă sămbăta, ili relji? Să spasalaskă kustu ili să uništilaskă?” 10 Atunšje su ujtat okolo pă tot omu, šă jăl u zăs alu omuluje: “Măcešćic măna!” Jăl u făkut aša, šă mănă ju fost sănătosă ka hajelantă. 11 Ali jej asre tari mirgiš šă sur apukat să svitaskă šje să fakă alu Isus.

Isus ăš akulježi pă apostoli aluj

(Mt 10,1–4; Mk 3,13–19)

12 Una ză u mers pă planină să să arožji, šă jăl u fost akulo totă nopće ăm aruguminći la Dimizov. 13 Haje zua jăl u čimat pă dvanaest (12) učenikur la jăl pă kari lju akuljes šă lju čimat apostoli. 14 Ešće asre:

Šimun pă kari lu čimat Petar, šă

fračisu Andrija,

Jakov šă

Ivan,

Filip šă

Bartolomej;

15 Matej šă

Toma,

Jakov fišjoru alu Alfej šă

Šimun čimat Revan,

16 Juda fračisu lu Jakov šă

Juda Iskariot, kari u fi izdajica.

Isus svitešći dă nagradur šje u fi

(Mt 4,23–25; 5,1–12)

17 Kum vinje ku jej ăm napoj žjos, jăl u stat pă čistină dă đal hunđi asre grupa dă učenici aluj šă mari gărmadă dă lumi sur akuljesăsă, jej ur vinjit dăm Judeja šă dăm varuš Jeruzalem šă dăm Tir šă Sidon varušurlje lăngă more. 18 Jej ur vinjit šă ăl punje ureći, šă să fijă ozdravalic dăm bičišugurlje alor. Isto aša u ozdravalit pă heje kari ave relji duhovur ăm jej. 19 Mulc gănđe să pujă măna pă jăl daje kă pučeri fužje dăm jăl šă puće pă toc să lji iscjelilaskă.

20 Atunšje su ujtat ăm oč pă učenici aluj šă u svătit:

“Ănfălušăcăvă voj kari ščec sărašj

kă kraljevstva alu Dimizov aj avostră.

21 Ănfălušăcăvă voj kari ščec flămănž,

kă vic fi sătuj.

Ănfălušăcăvă voj kari plănžjec,

kă voj vic răđi.

22 Ănfălušăcăvă voj kari ščec mărzălic, rušunac šă mănac ku relji

dă răndu alu Fišjoru Omuluj.

23 Kănd u vinji zue, ănfălušăcăvă šă sărec păm sus dă fălušăjă. Kă sigurno nagrada avostră u fi mari ăm nor. Haleluja! Nus are aša šă proroci tretiralică dă la mošurlje alor!

24 Ali jao avovă, kari ščec găzdašj,

kă ac apukat utjehă!

25 Jao avovă kari ščec sătulj,

kă voj vic fi flămănž.

Jao avovă kari aku răđec,

kă voj vic žalali šă plănžji!

26 Jao avovă dă kari toc benji svitešći,

aša isto fišjec pă mišjinjoš prorokur, mošurlje alor kari aša fišjec.”

Isus ănvacă să plăšjenj pă dužmanji anoštri

(Mt 5,38–48; 7,12)

27 “A voj kari mă punjec ureći, vă zăk: ‘Plăšjecăvă pă dužmanji avoštri. Făšjec benji alor kari vă mărzălešći. 28 Blagoslovulec pă eje kari vă blastămă! Arugăcăvă dă eje kari relji vă kivinješći. 29 Hăl kari či luvešći păšći una parći dă ubraz, ămbijă šă haje parći atunšje. Šă alu hăl kari ac je šuba nuj branalec să ăc je šă kămašă. 30 Dă alu toc, šje šjeri dă la činji. Dakă je šjinjiva šjeva šje ăj atov, nu šjire să ac đe ăm napoj. 31 Aša maj, făšjec alu altora kum ac gănđi să vă fakă avovă.

32 Dakă plăšjec numa pă eje kari vă plašji pă voj, šjefăldă hvală vic kăpăta? Ka šă čak šă grešnici plašji pă eje kari lji plašji pă jej. 33 Šă dăkă făšjec numa benji alu eje kari fašji vovă benji, šjefăldă hvală vic kăpăta? Čak šă grešnici fašji aje. 34 Dakă dăđec kečinj alu alor dă la kari aščiptăc să vă ăntorkă ăm napoj, šjefăldă hvală vic kăpăta? Čak šă grešnici dă kečinj alu grešnici să potă ăm napoj să kepiči kit lju dat.

35 Plăšjec pă dužmanji avoštri, ažutăcălji šă dăđec kečinj, ali nu aščiptăc să vă ăntorkă ăm napoj. Atunšje voj vic kăpăta mari nagradă šă voj vic fi čimac fišjori alu Maj Mari‡ Dimizov§ daje kă jăl aj bun alu nezahvalni šă alu ubraznjiš. 36 Fijec miloš kă jăl Tata dăm nor ăj pljin dă milă.”

Isus nji ănvacă kum să izabralenj bun učitelj

(Mt 7,1–5)

37 “Nu sudulec pă njime, šă njime nu vu suduli pă voj. Nu osudulec pă njime, šă njime nu vu osuduli! Jirtăc šă vu fi jirtat. 38 Dăđec šă vu fi dat bună meră astrănsă, zdrănšinată šă tari multă u fi vărsată ăm saku avostru.* Kă ku ista mjeră šje voj dăđec vu fi dată.”

39 Jăl lju spus izrekă: “Poći unu orb să adukă dă mănă pă altu om orb? Nar kăđe jej amăndoj ăm gropă? 40 Učeniku nu poći fi maj mari dă učitelju. Jăl u fi ka učitelju aluj kănd su vježbăli dăstul dă benji.†

41 Adăšje vă ujtăc tot la cupljigă ăm oču alu urtaku, a ăm oču atov nu ves dărab dă ljemn? 42 Kum poc zăšji alu urtaku: ‘Lasămă să skot cupljigă dăm očuc’, kănd nu ves dărăbu mari dă ljemn ăm oču atov? Licemjeru, elši skočec dărăbu dă ljemn dăm očuc, kapu vi puće maj benji să skoc cupljigă dăm oču alu urtaku.”

Isus ănvacă šje svitenj ăj ăm sufljit

(Mt 7,17–20; 12,34–35)

43 “Tot bun ljemnu ari bun plod, šă tot ljemnu kari nuj bun, fašji nu bun plod. 44 Tot ljemnu ăj kunuskut dă pă plod šje fašji. Aša lume nu akulježi smokvur ili strugur dăm măršunj.‡ 45 Om bun fašji bunji stvarur daje kă ari bună sufljit, ali hej rov fašji stvarur relji daje kă sufljitu lji rov. Gura svitešći, dăm šje ci sufljitu pljin.”

Om kari ăj mudar askultă šje Isus ănvacă

(Mt 7,24–27)

46 “Šă dăšje mă čimăc: ‘Domnu! Domnu!’, a nu făšjec šje vă zăk? 47 Ju vuj spunji kum ăj om kari vinji la minji să puji ureći la vorba ame, šă askultă: 48 Jăl ăj ka omu šje u gradalit kasa šă u kapalit adănkă să pujă temeljurlje pă petră. U vinjit poplava šă u luvit apa ăm kasa šă njiš nu su zdrănšjinat daje kă are benji gradalită. 49 Ali ala kari auzăt šje am zapovjedalit a nu făkut aje ka omu šje u gradalit kasă pă pămănt făr dă temelj. Atunšje u luvit apă ăm kasă, su răsăpit dăm turdată šă u fost răstunată dokraja šă čar gunojă u rămas.”

7

Isus u ozdravalit pă sluga alu stotnik

(Mt 8,5–13; Iv 4,43–54)

1 Kănd u fost gata ku svatu šje svite alu lumi, jăl u mers ăm varuš dă Kafarnaum. 2 Akulo are stotnik* kari ave sluga pă kari ăl cjenile šă kari are aša bičag dă are pă morči. 3 Stotnik u auzăt da Isus† šă u mănat pă orikic Židov‡ kari asre glavni la jăl, šă să să arožji, să vijă să ăntremi pă sluga aluj. 4 Jej ur vinjit la Isus šă să aruga tari la jăl să vijă. Jej u zăs: “Omusta anume zaslužulešći să fašj aje păntru jăl 5 daje kă plašji pă narodu anostru, šă jăl ăj ala kari u făkut sinagogă păntru noj.”

6 Isus u mers ku jej. Šă jăl no mers dăparći dă la kasa, kănd stotnik u mănat pă urtašji aluj să zăkă: “Domnu, nu či činji să vij ăm kasa ame kă ju nu mes vredan să vijă tu dăsup krovu amnjov!§ 7 Kă njiš ju nu mă smatralăsk kă mes vredan să vjuv la činji. Aša numa ză vorba dă pă loku hunđi ješć šă sluga amnjov u fi ăntrimat. 8 Kă šă ju mes kătănă kari trăbă să apukă zapovjedur dă la vođa amnjov, ka kum am kătănj dăsupă minji kari trăbă să mă askulči. Ju kănd zapovijedalaskă alu unu: ‘Dući!’, šă jăl merži, šă alu aluje: ‘Hajdi!’, šă jăl vinji, šă alu sluga amnjov kănd ăj zăk: ‘Fă asta!’, šă jăl fašji.”*

9 Kănd Isus u auzăt aje šje u zăs, jăl su ămirat, šă su ăntors la gărmadă šje ăl sljedile šă jăl lju zăs: “Ju vă zăk kă njiš pă unu Židov dăm Izrael nam aflat ku dăstafel vjeră!”† 10 Kănd heje mănac dăla stotnik su ăntors akasă, jej or aflat pă sluga sănătos.

Isus u skulat pă om mort

11 Dă pă aje, Isus u mers ăm varuš šje să čamă Nain.‡ Učenici aluj šă gărmadă dă lumi umbla dă pă jăl. 12 Ali kum ur vinjit dă apropi la uša dă varuš, u văzut kum dušje pă om mort să ăl ăngropi. Mumăsa alu omula mort are vădoja, šă je ave čar unu fišjor. Šă la mărmănči măržje multă lumi. 13 Kănd u văzutu Domnu, jăl ave milă, šă ju zăs: “Nu plănžji.” 14 Atunšje jăl u pus măna pă kărpašo,§ šă ominji šje ăl dušje u stat. Atunšje jăl u zăs: “Fišjorulji, ju ac zăk: ‘Skolăći!’ ” 15 Šă omu mort su skulat šă su apukat să svitaskă šă Isus lu datălă la mumăsa.

16 Mari frikă u kăzut pă jej toc šă su apukat să hvalalaskă pă Dimizov, šă zăšje: “Mari prorok u vinjit ăntri noj! Dimizov u vinjit să ažuči alu lume aluj.”* 17 Šă hiru dă asta u mers ăm Judeja šă okolo.

Ivan Krstitelj ăntriba dakă u vinjit Mesija

(Mt 11,2–11)

18 Učenici alu Ivan† ăj spunje dă kutotu šje să događale. Kapu Ivan u čimat pă doj učenikur aluj 19 šă lju mănat la Domnu să ăl ăntrebi: “Ješć tu ala kari Dimizov u zăs kă trăbă să vijă ili trăbă să aščiptănj pă altu?”‡

20 Kănd u ažuns jej la Isus, jej u zăs kă Ivan šje bučază nju mănat să či ăntribănj: “Ješć tu ala kari Dimizov u zăs kă trăbă să vijă ili trăbă să aščiptănj pă altu?”

21 Isus baš ăntrima atunšje pă multă lumi dăm bičišugur, mukur šă lji oslobodule dăm rov duh, šă alu mulc ominj orb lji dăđe să vadă dăm tot sufljitu. 22 Isus lju ăntors vorba: “Dušjec ăm napoj la Ivan šă spunjecăj šje ac văzut šă ac auzăt, šje ăm făkut: kă orbi ăs ăntrimac, šă poći viđe, šlagărzăci poći umbla, gubavci să čistilešči, šă surži poći să audă, morci să skolă ăm kust, šă alu sărašj propovijedalešči Hir fălos.§ 23 Šă blagoslovulit ăj om kari nu află njimika ăm minji šje poći uvredălaskă.”

Mudră ănvăcala alu Isus šă alu Ivan šje Bučază

(Mt 11,12–19)

24 Kănd u fužjit glasnici alu Ivan ăndărăt, Isus su apukatăsă să spujă alu gărmadă dă Ivan: “Šje ac mers să viđec ăm pustinjă? Trskă kum să ljagăna pă vănt? Naravno kă nu! 25 Ili šje ac mers să viđec? Atunšje ac mers să viđec kum ăj ămbărkată ăm šjefelj colji delj măndri? Naravno kă nu!* Eje kari ăs măndru ămbrăkac šă kustă ăm luksuz, pă eje lji pućec afla ăm palačur dă kraljur. 26 Atunšje šje ac mers să viđec? Pă prorok? Naravno kă da! Ju vă zăk, šă maj mult dă prorok! 27 Jăl ăj om dă kari aj skris ăj ăm svăntă kenvija:

‘Ujtăcăvă, asta ăj amnjov glasnik mănat să pripremalaskă ăm nenći kalje ata.’†*

28 Anume vă zăk, dăm toc ominj kari su avutăsă, nu are maj mari dă kit dă Ivan. Ali majmikă ăm kraljevstva alu Dimizov ăj maj mari dă jăl!”‡

29 Toc kari u auzăt ur priznalit kă šje Dimizov ănvacă ăj benji, čak šă carinici. Eje ăs kari Ivan lju bučuzat. 30 Ali farizeji šă učitelji dă zakonu alu Mojsije ur odbjilit planu alu Dimizov šje ave păntru jej. Jej ur odbjilit să lji bučeži Ivan.

31 Isus u zăs atunšje: “Ku šje să usporedilenj pă ešće ominj ăm asta vremi? Kum samănă jej? 32 Jej ăs ka kupiji mišj šje njimik nu lji pasalešći, kari šađi pă trg, šă să čamă una pă alt:

‘Kănd anj kăntat păntru voj,

voj nac žukat,

šă kănd anj kăntat trišč kănčiši păntru voj,

voj nac plăns!’

33 Aša kănd u vinjit Ivan šje bučază jăl nu mănka pită njiš nu bije vin,* mar voj ac zăs: ‘Jăl ari drak ăm jăl!’ 34 Šă ju, Fišjoru alu Omu, am vinjit, šă ju mănkam šă bjem, ali voj zăšjec: ‘Ujtăcăvă! Flămănd šă butor, urtaku lu carinici šă alu grešnici!’ 35 Ali mudrostu alu Dimizov su arătat kă ăj anume dă la toc kari u apukat.”§

Isus ănvacă: alu šinji ăj maj mult jirtat, ala maj mult u plašji

(Mt 26,6–13; Mk 14,3–9; Iv 12,1–8)

36 Unu dăm farizej Šimun, lor čimatulă pă jăl pă večeră, aša Isus u mers la farizejula akasă šă šu aflatusă lok la masă.* 37 Dăm turdată u vinjit una tari grešnă mujeri, kari u saznalit kă jăl ăj akulo šă kă mănănkă la farizej,† šă je u vinjit akulo, u adus tari skumpă uloj ku miros ăm skumpă ujagă dăm petră. 38 Je u stat dănapoju aluj, la pišjorilje aluj, šă su apukat să plăngă. Atunšje su apukat să ăj spelji pišjorilje aluj ku lăkrmilje alji, šă să aščargă pišjorilje ku păru alji. Je ăj săruta pišjorilje aluj, šă ku uloj mănže.

39 Kănd u văzut aje farizeju Šimun kari lu čimatulă pă večeră, jăl să ăngănđe ăm jăl săngur: “Să fijă omusta anume prorok, jăl ar šći kă je ăj tari grešnă mujeri.”

40 Isus ju zăs: “Ju am šjeva să ac zăk cijă Šimun.”

Šă Šimun u zăs: “Učitelju ză.”

41 Isus u vorbit: “Are om kari dăđe kečinj šă jăl ave doj daturaš. Unu ji are dator petsto banj dăm aržjint a halalănt pedeset banj dăm aržjint.‡ 42 Njiš unu dăm jej nu u dat a nu ave dăm šje să ăj ăntork, šă omula u jirtat alu amăndoj. Aku spunjec kari ar trăbuji să ăl plakă maj tari?”

43 Šimun ju ăntors vorba: “Kă ar trăbuji să fijă ala alu kari ju jirtat maj mult.”

Isus ju zăs: “Benji aj prosudulit.” 44 Atunšje su ăntors la mujere šă jăl u zăs alu Šimun: “U vejs pă mujeresta? Ju am vinjit ăm kasa ata ali nu maj dat apă păntru pišjorilje amelji,§ a je mu lju spălat ku lăkrmilje šă lju aščers ku păru alji. 45 Nu maj sărutatămă pă minji, ali je mu surătat pišjorilje dă kănd u vinjit ăm nontru, no stat să mă sărući. 46 Tu nu maj unsă kapu ku uloj ali je mu unsă kapu amnjov ku uloj ku parfem. 47 Dăm asta rănd ju ăc zăk cijă: ‘Mulći grehur jisă jirtaći, daje kă mu plăkut tari. Alu ala kari ari maj pucănj dă jirtat, ala maj pucăn mu arătat plăkătură.’ ” 48 Atunšje u zăs alu mujere: “Grehurlje atelji ăs jirtaći.”

49 Atunšje eje kari asre la masă ku jăl sur apukat să svitaskă una ku alt: “Šinji ar puće asta să fijă kari šă grehurlje jartă?”

50 A jăl u zăs alu mujere: “Ănkriđala ata ću spasalit. Dući ăm putuljală.”

8

Isus propovjedalešći păm mulči lokur

1 Dă pă aje, Isus u mers păm alčilje varušur šă satur, să propovjedălaskă šă să svitaskă dă Hir fălos dă kraljevstva alu Dimizov. Dvanaest (12) učenikur umbla dă pă jăl, 2 šă šjeva ka mujerilje kari Isus lju oslobodulit dăm rov duhur šă dăm bičišugur: Marija (kari are dăm varuš Magdala, kari u mănat sedam drašj dăm je), 3 Ivana (băšăca alu upravitelj Kuza a jăl are upravitelj păntru Herod), Suzana, šă mulći alčilje căngăšj. Jelji lji služule ku benjilje šje ave.

Om šje samănă

(Mt 13,1–17; Mk 4,1–12)

4 Mari gărmadă să akuljiže šă lume inka vinje la Isus dăm tot varušu. Isus u svătit alor ku usporedbă 5 “Om šje samănă u mers să seminji sămănca aluj. Šă kum sămăna orikiči dăm sămancurljelje u kăzut pă kalji. Šă sămănce are kălkată, păn šje nor vinjit vrabujilje šă lju mănkalji. 6 Šă orikići ur kăzut ăntri petri šă jelji ur kriskut friš, ali sur uskat kă lji ibize vlagă. 7 Šă orikići sămăncur ur kăzut ăntră măršunj šă u kriskut ku jej una, ali lji šăguša măršunji. 8 Šă orikići u kăzut pă bun pămănt, šă u kriskut šă u avut sto răndur majmult.” Kănd Isus u fost gata ku usporedba u mužjit: “Punjec ureći voj kari avec ureći să auzăc!”

Isus objasnalešči šje značalešči usporedba dă om kari samănă

(Mt 13,10–23; Mk 4,10–20)

9 Učenici aluj lor ăntribat pă Isus atunšje, šje značale usporedbe. 10 Isus u zăs: “Avovă Dimizov u dopustulită să prišjipec tajnurlje dă kraljevstva alu Dimizov, ali alu alci trăbă să să spujă ăm usporedbur; ka kum u zăs prorok Izaija:

Ăs eje kari să ujtă

ali nu veđi,

kari auđi

ali nu prišjepi.*

11 Aku usporedba značalešći asta: Sămănca ăj ka Vorba alu Dimizov. 12 Sămănca kari ăj pă kalji, ăs ka eje ominj kari auđi Vorba, ali draku u vinji šă lji je vorba ăndărăt dăm sufljičilje alor, să nu potă ănkradă să nu să spasalaskă. 13 Aje sămănca ăntri petri ăs la ominj kari auđi Vorba šă u apukă ku fălušăjă ali nari korjen. Jej ănkređi nu dă lungat šă atunšje ăm vreme dă ănšjirkală jej kađi ăndărăt. 14 Sămănca kari u kăzut ăntri măršunj šă ka ominji kari auđi Vorba, ali kum vreme fužji jej să astrănži ku brigurlje ăm kust, šă dă găzdăšije, šă žăndur ăm kust, šă eje nu adušji bun plod. 15 Ali sămănca kari kađi pă bună pămănt aje eje ominj *kari auđi Vorba šă u cănji ăm sufljitu bun, jej ăs ustrajni šă u adušji bun plod.”

Kum prišjipenj istina alu Dimizov

(Mk 4,21–25)

16 “Njime nu acăcă lampă să u pujă dăsup ter ili dăsup pat. Nu, jăl u punji pă svijećnjak aša toc u viđe lumină kănd vinji ăm nontru 17 atunšje kutotu šje ăj aku askuns, šă šje ăj pă askuns făkut, kutotu u jăšă afară. 18 Daje păzec kum auzăc. Kă šinji ari ju fi dat maj mult, šă šinji gođe nari njimika, dă la jăl u fi lot čak šă aje cară šje samănă kă ari.”†

Familija alu Isus ăs eje kari kustă vorba alu Dimizov

(Mt 12,46–50; Mk 3,31–35)

19 Alu Isus u vinjit mumăsa šă fraci să ăl posjetilaskă pă Isus ali jej nu puće să vijă apropi dă jăl dă rănd dă gărmadă. 20 Šinjiva u javalit alu Isus: “Mumăta ata šă fraci atej stă afară či aščaptă.”

21 Isus lju u zăs: “Mama ame šă fraci amej ăs eje kari auđi Vorba alu Dimizov, šă u kustă.”

Isus putulješči oluje

(Mt 8,23–27; Mk 4,35–41)

22 Una ză Isus šă učenici aluj ur tunat ăm čamac šă să mergă pă alta parći dă galilejsko jezero. Isus u zăs: “Hajd pă haje parči!” Aša sur maknulit dă la mal. 23 Ali kum plovule jej, pă Isus lu furat somnu. Atunšje oluja ku văntu una su slăbuzăt pă jezero šă jej asre ăm opasnost, daje ka karu să umplje ku apă.

24 Jej ur mers la Isus šă lor skulatulă ăm frikă šă mužje: “Domnu, Domnu, noj nji ăntupenj!”

Aša su skulat šă u zapovjedalit alu văntu šă alu valuvurljelje să să putuljaskă. Oluja su putuljit šă are putuljală. 25 “Hunđi vi ănkriđala?”, Isus lju ăntribat pă jej.

Ali jej asre pljinj dă frikă šă ămirală, šă u zăs una la alt: “Šinji ăj asta čak šă văntu šă valuvurlje ăl punji ureći pă jăl kănd zapovijedalešći?”

Isus mănă pă drašj dăm om

(Mt 8,28–34; Mk 5,1–20)

26 Jej ur plovulit păn la malu dă Gerasa, kari ăj pă alta parći dă Galileja. 27 Kum Isus u pus pišjorilje pă pămănt, ju vinjit dădănenči om dăm varuš kari are mar da multă dobă ku drašj ăm jăl. Jăl nu purta colji, šă nu kusta ăm kasă mar ăm gropur. 28 Kănd lu văzutulă pă Isus, jăl u mužjit tari šă u kăzut dădănenći la jăl šă dăm tot graju u mužjit: “Šje gănđešč dă la minji, Isuse Fišjoru alu Dimizov, Maj Mari? Ju mă arog la činji să nu mă mučulešć!” 29 Draku ăl cănje mar multă vremi. Majnti ominji ku lancurlje ăl ljiga šă ăl păze, ali jăl tod daje rupe lancurlje šă draku lu mănat ăm pustinjă. Isus u dat zapovjed alu rov duhu să ješi afară dăm jăl.

30 Isus lu ăntribat: “Kum či čem?” Jăl u zăs: “Legija”, daje kă mulc drašj asre ăm jăl. 31 Šă jej sur arugat la Isus să nu lji đe zapovjed să mergă ăm gropă făr dă dno.‡

32 Akulo are mari stadă dă poršj šje mănka pă parće dă đal, šă jej sur arugat să dozvolulaskă să tunji ăm jej, šă Isus lju dazvolulit. 33 Drašji dăm omula u fužjit ăm gărmadă poršj, šă stada dă poršj ur arljigată dă pă đal ăm jezero šă akulo sur ăntupit.

34 Ominji šje păze stado u skăpat kănd u văzut aje, šă jej ur dus hir ăm varuš šă ăm sat. 35 Šă lume ur vinjit să vadă šje u fost aje. Kănd ur vinjit la Isus, jej ur aflat pă omu šje are ku drašj ăm jăl are ămbrăkăt, šă šăđe la pišjorilje alu Isus ku fire săntosă. Šă kănd u văzut aje kutotu jej sur ănfrikušat. 36 Hej kari ur văzut or spus kum Isus u oslobodulešči pă omu ku drašj. 37 Ali tota lume dăm lok ăm Gerasa ur zăs alu Isus să fugă dăm akulo kă asre tari ănfrikušac. Isus u tunat ăm kar šă gănđe să fugă ăm napoj.

38 Omu dăm kari Isus u mănat afară dăm drašj să aruga la Isus: “Pot să fug ku činji?”, ali Isus lu mănat šă ju zăs: 39 “Dući ăm napoj akasă, šă spunji alu toc kutotu šje Dimizov u făkut dă činji.” Aša u mers akasă šă u širilit ăm varuš kutotu šje Isus u făkut păntru jăl.

Mujere kari are bičagă u fost sănătosă

40 Gărmadă are akulo să ăl pozdravalaskă pă Isus kănd su ăntorsusă pă alta parči dă jezero, jej toc tari ăl aščipta pă jăl. 41 Atunšje su pojavalit om kari să čima Jair vođa dă sinagogă. Jăl u vinjit la Isus šă u kăzut žos la pišjorilje aluj šă să aruga la jăl să vijă la jăl akasă daje kă 42 jedina fata aluj dă dvanaest aj (12) dă bătărnă are pă morči.

Isus u mers dă pă Jair kănd mulc să ămpinžje să fijă dapropi dă jăl. 43 Ăm gărmade are mujeri kari kărvarale dvanaest (12) aj šă je u čiltit kutotu šje ave pă doktur ali no aflat pă njime kari ar puće să u ozdravalaskă. 44 Je u vinjit pă dănapoj šă su apukat pus dă cola alu Isus, šă sănžilje u stat să kuri.

45 “Šinji u pus măna pă minji?”, u ăntribat Isus.

Toc zăšje kă nu ur pus. Atunšje Petar u zăs: “Domnu, tu vejs kum să ămpinži toc ominji la činji!”

46 Isus u zăs: “Šinjiva u pus namjerno măna pă minji kă am sămcăt pučere kum jašă afară dăm minji.” 47 Kănd u văzut mujere kă majmult nu poći cănje ăm je, je u vinjit ăm nenći trămurănt dă frikă, u kăzut ăm njenće alu Isus šă u spus la toc adăšje u pus măna pă jăl, šă kum u fost ozdravalită dăm turdată. 48 Isus u zăs: “Fato, ănkriđala ata ću ozdravalit. Dući ăm putuljală!”

Isus u skulat dăm morči pă fata alu Jair

49 Kănd Isus svite ku mujere, glasniku dăm kasa alu vladaru dă sinagogă u vinjit šă u zăs: “Fata ata ăj mortă. Nu ăl gnjavali pă učitelj!”

50 Kănd u auzăt Isus aje, jăl u zăs alu Jair: “Nuc fijă frikă! Numa ănkređi mijă šă je u kusta!”

51 Kănd ur vinjit jej la kasa, Isus nu lăsă să mergă ăm nontru ku jăl osim Petar, Ivan, Jakov šă mumăsa šă tatusu alu fate haje. 52 Šă toc ăm kasa plănžje šă u žalale, aša jăl u zăs: “Nu plănžjec. Je nuj mortă, numa să kulkat!”§

53 Jej ăl răđe pă Isus, kă jej asre sigurni kă je ăj mortă. 54 Isus atunšje u apukatu dă măna šă dăm tot graju u mužjit: “Skolăći kupilu amnjov!” 55 Šă duhu alji su ăntorsăsă šă je su skulat dăm turdată. Isus u dat zapovjed atunšje să ăj đe šjeva să mănăšji. 56 Roditelji alji asre ămirac a Isus lju purunšjit pă roditelji să nu spujă alu njime šje u fost.

9

Isus mănă pă dvanaest (12) apostolur

(Mt 10,9–14; Mk 6,7–13)

1 Isus u čimat pă dvanaest apostolur la jăl šă jăl lju dat pučeri šă autoritet pă toc drašj, šă pučeri să ăntremi bičišugur. 2 Atunšje Isus lju mănat afară šă să proglasalaskă kraljevstva alu Dimizov šă să ozdravalaskă pă bičež. 3 Isus lju zăs alor: “Nu loc njimika ku voj pă kalje avostră, njiš botă, njiš taškă, njiš mănkari, njiš banj. Njime să nu je maj una kămašă ku jăl. 4 Ăm kari gođe kasa măržjec, fijec akulo păn šje nu fužjec dăm varuš. 5 Hunđi gođe nu vă punji ureči, fužjec dăm ala varuš šă ăm znak dă upozorenje kă ăl laš la sudbina aluj, skutărăcăvă prašina dă pă pišjori.”

6 Aša jej sur lot afară să mergă dăm sat ăm sat să propovjedalaskă Hir fălos šă ozdravalaskă pă bičež pă hunđi gođ meržji.

Herod gănđe să vadă pă Isus

(Mt 14,1–2; Mk 6,14–16)

7 Vladar Herod* u auzăt dă kutotu šje Isus u făkut, šă are zăbunjit kă orikic zăšje kă Ivan Krstitelj u uskrnulit dăm morc. 8 Šă orikic zăšje kă prorok Ilija su arătat pă pămănt kănd alci gănđe kă unu prorok dă kănva u vinjit ăm kust.

9 Ali Herod u zăs: “Ju am tijet kapu alu Ivan, ali šinji ăj omusta dă kari aud dăstafele vorbi?” Jăl da be šćipta să vadă pă Isus.

Isus u rănjit pă majmulc dă pet hiljada dă ominj

(Mt 14,13–21; Mk 6,32–44; Iv 6,1–13)

10 Kănd sor ăntors apostoli ur spus alu Isus kutotu šje ur făkut. Atunšje Isus lju dus pă lok pustulot apropi dă varuš Betsaida. 11 Lume ur saznalit šă ur sljedilit pă Isus. Aša lju apukat la jăl šă lju spus dă kraljevstva alu Dimizov šă u ozdravalit pă eje kari asre bičež. 12 Mar kitră dă sara Dvanaest apostolur ur vinjit la Isus šă ur zăs: “Mănă pă lumi ăndărăt, aša să mergă să ăš aflji lok dă kulkat šă dă mănkat kă noj šćenj ăm pustinjă ajišje.”

13 Isus lju zăs: “Voj dăđecălji šjeva dă mănkat.”

Jej ur ăntors vorba: “Noj avenj čar pet darabur dă pită šă doj pešć. Noj săngur să mărženj šă să kumpărănj mănkari dă totă lumesta?” 14 Jej ur umărat hunđiva pet hiljada dă bărbec,† Isus u zăs alu učenici aluj:

“Punjecălji să šadă ăm grupur po pedeset lumi să šadă una.” 15 Šă apostoli ur făkut kum lju zăs, lju pus pă toc să šadă žjos. 16 Atunšje Isus u lot pet dărabur dă pită šă doj dărabur dă pešć šă su ujtat sus ăm nor, Isus u blagoslovulit šă u ruptă ăm dărăbelji, atunšje u dat alu učenici aluj să pujă dădănenći alu lumi. 17 Šă jej toc ur mănkat šă asre sătulj. Šă jej ur akuljes dvanaest košarur dă dărăbelji šje ur rămas.

Petar priznalešči kă Isus ăj Krist

(Mt 16,13–16; Mk 8,27–29)

18 Undată kănd su ăntors Isus pum parći să să aroži, učenici asre ku jăl šă Isus u ăntribat: “Šje zăšji lume šinji mes ju?”

19 Jej ur ăntors vorba: “Ivan šje Bučază, makar orikic zăšji Ilija prorok a hejelanc kă ješć prorok dă kănva kari u uskrsnulit dăm morc.”

20 Isus u ăntribat: “A voj? Šje zăšjec voj, šinji mes ju?”

Petar u ăntors vorba: “Tu ješć Krist kari ăj mănat dă la Dimizov!”

Isus lji spunji alu apostoli kă jăl u muri, šă u uskrsnuli

(Mt 16,1–23; Mk 8,31–33)

21 Isus u dat atunšje zapovjed mari, šje lji branale să spujă asta alu šjinjiva kă jăl ăj Mesija. 22 Atunšje Isus u zăs: “Ju, Fišjoru alu Omuluj trăbă să păc mulći patnjur. Bătărnji kari ăs glavni ăntri židovur, mari popur šă učitelju dă zakonu alu Mojsije mu odbacali. Jej mur amură, a ju treći zuă uj uskrsnuli.”

Kum să fijenj učenici alu Isus Krist

(Mt 16,24–28; Mk 8,34–9,1)

23 Atunšje Isus u zăs alu toc: “Dakă šinjiva gănđešći să mă sljedălaskă pă minji, elši trăbă să odbijalaskă să kušči dă pă žăndurlje aluj, jăl săngur să ăš je krušje aluj totă zua šă să mă sljedălaskă pă minji.‡ 24 Šinji gođ gănđešći să ăš spasalaskă kustuš ala lu perđi do kraja, šă šinji gođe šu perđi kustuš păntru minji ala su spasalisă vječno. 25 Šje ari benji om dăm aje dakă kapătă celi svet, a jăl ăj uništilit ili părdut? 26 Dakă ăj alu šjinjiva rušunji dă minji ili dă vorbilje amelji, šă ju Fišjoru alu Omuluj ju fi rušănji dă ala om, kănd uj vinji ăm slava aluj, ăm slava alu tatusu šă ăm slava alu svănc anđeji. 27 Anume ju zăk, ăs orikic kari stă ajišje kari nor muri majnti dă šje nor viđe kraljevstva alu Dimizov.”

Isus arată slava aluj

(Mt 17,1–13; Mk 9,2–13)

28 Hunđiva osam zălji dă pă ešće svatur Isus u lot pă Petar, Ivan šă pă Jakov ku jăl, šă u mers sus pă đal să să aroži. 29 Atunšje kum să aruga, ubrazu aluj u ščimbat tari, šă coljilje aluj sur ščimbat am alb dă svitlăze. 30 Doj ominj su pojavalit, svite ku Isus. Eje asre Mojsije šă prorok Ilija. 31 Jej su arătat ăm slavă šă jej svite dă morči§ aluj šje u fi ăm Jeruzalem.

32 Pă Petar šă pă urtašji aluj lju furat somnu ali jej sur skulat šă lor văzut pă Isus ăm slava aluj ku doj ominj šje stăće ku Isus. 33 Kănd jej fužje, Petar u zăs alu Isus: “Domnu, anovă nji benji ajiše! Lasă făšjenj tri koljibur: unu păntru činji, šă unu păntru Mojsije šă unu păntru prorok Ilija.” Jăl nu šćije šje svitešći, sămăna kă bulunzešči. 34 Šă kănd Petar svite, oblak u vinjit dasupra pă Petar šă pă urtašji aluj šă jej su ănfrikušat.

35 Atunšje su ăuzăt graj dăm oblak: “Asta ăj Fišjoru amnjov, ju lam izabralit! Punjec ureći la jăl!” 36 Kănd graju su auzăt, Isus are săngur. Učenici ur tăkut šă nor spus alu njime šje ur văzut.

Isus u mănat afară pă drak dăm kupilula

(Mt 17,14–19; Mk 9,14–29)

37 Hajelantă ză Isus šă učenici aluj ur vinjit žjos dă pă đal šă ăl ašćipta gărmadă dă lumi. 38 Ăm gărmade are om kari mužje: “Učitelju, ju mă arog, ujtăći pă fišjorum daje kă jăl ăj jedini kupilu amnjov! 39 Ujtăći, duh ăl napadalešći šă jăl dăm turdată căpă, ăl skutără ăm gărčur šă fašji spumi la gură šă dabe fužji dă la jăl, ku mukă ăm ăl baći. 40 Ju mam arugat la učenici atej kari as re ku noj dakă ar puće jej să măjă pă draku afară ali jej nu puće.”

41 Isus u ăntors vorba: “O voj nevjernă šă ubraznikă generacijă! Kită dobă trăbă să fjuv ku voj? Kită dobă trăbă să vă trpălesk? Adăl pă fišjoruc ajišje!” 42 Kănd kupilula u vinjit la Isus, draku lu vărljit žjos šă ăl skutura am gărčur. Isus lu mužjit pă duhu rov šă pă kupilu lu ozdravalit, šă ăm napoj lu dat la tatusu. 43 Jej asre toc ămirac la autoritetu aluj šă kit ăj dă mari Dimizov.

Isus jară spunji dă morče aluj

(Mt 17,22–23; Mk 9,30–32)

Atunšje kănd inka toc să ămira šje u făkut, Isus u svătit ku učenici aluj: 44 “Zapamtalecă vorbilješće, šă ăngănđecăvă dă jelji.” Isus u zăs: “Ju, Fišjoru alu Omuluj uj fi dat ăm mănjilje alu omuluj.” 45 Jej nor prišjiput šje u gănđit jăl ku aje să zăkă. Značenje are askunsă dă la jej, a alor lji are frikă să ăl ăntrebi pă jăl dă aje.

Šjinji ăj maj mari ăm kraljevstva alu Dimizov

(Mt 18,1–5; Mk 9,33–37)

46 Učenici su apukat să raspravljalaskă šinji dăm jej ar puće să fijă maj mari. 47 Isus lji šćije găndu ăm sufljičilje alor atunšje Isus u lot pă kupil mik šă lu pus lăngă jăl 48 atunšje lju zăs: “Šinji gođe apukă pă kupilusta mik ăm numilje amnjov apukă pă minji. Šă šinji gođe apukă pă minji, apukă isto šă pă ala kari mu mănat. Daje kă maj mik ăntri voj ăj maj mari.”

Šjinji nuj protiv dă voj, ala ăj dă voj

(Mk 9,38–40)

49 Ivan u zăs: “Domnu noj anj văzut pă unu om kari ăm numilje atov mănă drašj afară dăm ominj šă noj anj zăs să nu fakă aje, daje kă jăl nu ăj unu dăm noj.”

50 Isus u zăs aluj: “Nu ăj branalec, kă šinji gođe nuj protiv dă voj, ăj dă voj.”

Samaritanci nu apukă pă Isus a jăl nu lji uništilešči

51 Vreme are apropi kănd Isus trăbuje să fijă dus napoj ăm nor, atunšje tari su odlučulit să mergă ăm Jeruzalem. 52 Isus u mănat glasnišj ăm nenći la jăl a jej ur vinjit ăm unu sat ăm Samarija să pripremalaskă lok păntru jăl. 53 Ali lume akulo nu lu apukat ăm benji, daje kă are pă kalje dă Jeruzalem.* 54 Kănd ur văzut učenici Jakov šă Ivan ur ăntribat: “Domnu, gănđešć să čimănj fok dăm nor să lji uništălaskă?”† 55 Isus su ăntors la jej šă lju făkut dă njimika pă Jakov šă pă Ivan. 56 Šă jej ur mers ăm altu sat.

Nuj lako să fijenj učenici alu Isus

(Mt 8,19–22)

57 Kum măržje Isus šă učenici pă kalji, šjeva ka omu u zăs alu Isus: “Ju uj meržji ku činji hunđi gođ vi meržji šă tu!”

58 Isus u zăs: “Lisicurlje ari sklonište šă vrăbujilje ari gnjezdurlje alor, ali Ju Fišjoru alu Omuluj nam lok hunđi să ăm pujă kapu.”‡

59 Isus alu altuje u zăs: “Sljedilešći mă!”

Omu u zăs: “Domnje, lasămă elši să mă dukă să ăngrop pă tata amnjov.”§

60 Isus u zăs aluj: “Lasă pă morc să ăš ăngropi pă morc,* ali tu dući šă propovjedalešći kraljevstva alu Dimizov!”

61 Akulo are inka unu om kari zăšje: “Ju čuj sljedili pă činji, Domnu ali elši lasămă să mă pozdravalesk ku toc akasă.”

62 Šă Isus ju ăntors vorba: “Njime kari punji măna pă plug šă să ujtă ăm napoj dă pă jăl,† nuj bun dă kraljevstva alu Dimizov.”‡

10

Isus spunji alu sedamdeset doj učenikur kum să spuji dă kraljevstva dă Dimizov

(Mt 11,21–27; 13,16–17)

1 Dă pă ešće stvarur Domnu u odredilit sedamdeset doj učenikur šă lju mănat ăm nenći, doj pă doj la tot varušu šă lok la kari jăl isto aščipta să mergă. 2 Isus u zăs alor: “Žetva ăj mari ali pucănj ăs lukroj, dăm ala rănd arogăči la stăpănu dă žetva să măji maj mulc lukroj ăm polja aluj.* 3 Aku dući ali punji ureći. Ju vă măj pă voj ka pă birkă mikă ăntri lup! 4 Nu loc ku voj đibularuš ili taškă ili cipiliš, šă nu sta dă lungat ăm svat ku ominji pă kalji să nu zgubec vreme.

5 Elši stvar šje trăbă să zăšjec kănd vinjec la kasa ăj: ‘Putuljală fijă la kasasta!’ 6 Dakă om kari gănđešči putuljală kustă ăm kase putuljala u fi ku jăl, ali dakă nu, putuljala u vinji ăm napoj la voj. 7 Rămănji ăm aje ista kasa, mănănkă šă be šje ari jej, kă lukroju ăj vredan dă šje u lukrat. Nu vă selilec dăm una kasa ăm alta.†

8 Dakă măržjec ăm bilo kari varuš šă jej vă apukă ăm benji voj mănkăc šje vă punji dădănenći 9 šă ozdravalecă pă bičež kari ar fi akulo, šă spunjecălji kă Kraljevstva alu Dimizov ăj apropi. 10 Ali dăkă vinjec ăm varuš hunđi nu vă apukă, atunšje dušjecăvă pă ulicur šă zăšjec: 11 Čak šă prašina dăm varušu avostru kari su apukat pă pišjorilje anoštri, brisălec dă pă noj, protiv dă voj!‡ Ali šă voj ac trăbuji să šćijec kă kraljevstva alu Dimizov ăj apropi. 12 Ju vă zăk kă pă zuve dă sudulală u fi maj ušuri lu varušu Sodoma dă kită dă varušula.”§

Isus lji fašji dă njimik pă heje kari nu askultă

(Mt 11,20–24)

13 Isus u zăs: “Jao avovă ominjilor dăm Korazine! Jao avovă ominjilor dăm Betsaido! Kă să vi fost dastafel čudo ăm varuš Tira šă am Sidon* ka kum su dogodulit la voj ăm varušu avostru, jej dă kănva sar vi ănkăjit, šăzut ăm colji dă kecă, šă ăm šjinušă znak dă ănkăjală.† 14 Anume ăm zuve dă sudulală Tira šă Sidonija maj benji ur trešji dă tu! 15 Šă voj ominji dăm Kafarnaum! Pănăm nor voj vic răđika? Ăm podzemlje vic fi arunkac.

16 Šinji gođe auđi pă voj, mă auđi pă minji, a šjinji odbacalešči pă voj, pă minji odbacalešči, šă šjinji gođe odbacalešči pă minji, odbacalešči pă Dimizov kari mu mănat!”

Dă šje să nji ănfălušănj

17 Sedamdeset doj učenikur su ăntors ku fălušăjă. Jej ur zăs: “O Domnje, čak šă drašji nji punji ureći ăm numilje‡ atov.”

18 Jăl lju zăs alor: “Ju mă ujtam la Sotona kum kađi ka munje dăm nor.§ 19 Aku punjec ureći! Ju vam dat autoritet să kălkăc pă šarpi šă pă škorpionur* šă ku kutotu pučere pă săla dă dužmanj, † šă njimik nu vic păcă rov. 20 Tot daje nac trăbuji să vă ănfălušăc kă duhovur vă punji ureći. Fijec făloš la aje kă numilje avoštri ăs skrišă ăm nor.”‡

Numa Fišjoru otkrilešči pă Dimizov

(Mt 11,25–27; 13,16–17)

21 Ăm ala šas Isus su ănfălušăt ăm Duhu svănt šă u zăs: “Tata, Domnu pă pămănt šă pă nor, ju dov hvală cijă daje kă tu aj askuns ešće dă la mărđoj šă dă la păršjipuc, šă aj arătat alu hej ‘mišj’§ pă pămănt. Da, Tata, cijă asta că să veđi.”

22 Šă Isus u zăs: “Kutotu mu fost dat ăm povjerenje dă la Tata amnjov. Njime nu kunošći pă Fišjoru šă njime nu kunošći pă Tata, numa Fišjoru kunošći, šă alu heje kari Fišjoru gănđešći u kunošći pă Tata.”

23 Atunšje kănd are jej săngur, Isus su ăntors la učenici aluj šă u zăs: “Blago avovă kă oči avoštri asta veđi! 24 Sigurno mulc proroš šă kraljur dă kănva gănđe să vadă stvarurlje kari voj viđec, ali jej no putut să vadă, šă să audă šje voj ac auzăt, ali nor auzăt.”

Isus svitešči dă maj mari zapovjed

(Mt 22,34–40; Mk 12,28–31)

25 Šjeva ka učitelju dă zakonu alu Mojsije su skulat, să ăl iskušulaskă pă Isus šă lu ăntribat: “Učitelju šje trăbă să fakă să kapăt kust dă erikeš? Kum ăl pot kăpăta?”

26 “Šje zăšji zakonu alu Mojsije? Kum prišjep aje?”

27 U ăntors vorba: “Plaši pă Domnu Dimizovu ku tot sufljitu atov, ku duša ata, ku pučere, šă ku kutotu găndu atov,* pă susjedu atov kă pă činji săngur!”*

28 Isus u zăs aluj: “Benji aj zăs, aša fă šă vi kusta.”

29 Ali kum gănđe să areči kă ăj pravedan, lu ăntribat pă Isus: “Ali šinji ăj susjedu amnjov?”*

Usporedbă dă Samaritanac kari are milos

30 Isus u zăs: “Are om kari are pă kalji dă Jeruzalem, are sus ăm varuš Jerihon kari are žjos u fost pljačkalit šă lăpădat, bătut pă morči dă la pljačkaš šă lăsat pă drik.

31 Popa dă židov slučajno măržje pă kalje šă kănd lu văzut, u fužjit pă lăngă jăl numa pă alta parći. 32 Isto aša Levit, pomočniku alu popa u vinjit isto pă kalje haje. Kănd u vinjit pă lokula šă lu văzut, isto u mers pă alta parći dă kalji.

33 Napokon †Samaritanac kum măržje pă kalji u vinjit pă lăngă jăl šă kănd lu văzut lu apukat mila dă jăl. 34 Jăl u mers la jăl u vărsat uloj šă vin, šă ju ănvălit ranurlje. Atunšje lu pus pă magar šă lu dus ăm fugadov aša su brinulit dă jăl. 35 Odma hajelantă điminjacă kum fužje ju dat lu gazda dă kasa šjeva ka banji‡ šă u zăs: ‘Je sama dă jăl, šă dakă asta nu u fi dăstul banj, dă kutotu šje u čilti, ju cuj plăći razlika kănd mă ăntorkă ăm napoj.’

36 Dă pă ganđala ata šje gănđešć kari dăm ešće tri su arătat ka susjedu alu omusta kari u fost pljačkalit šjinji maj benji u ažutat?”

37 Jăl u ăntors vorba: “Ala pă kari lu apukat mila dă jăl.”

Atunšje Isus ju zăs aluj: “Dući šă fă šă tu isto ka jăl.”

Dă šje trăbă să nji brinulenj

38 Kum ur mers maj menkulo, Isus u vinjit ăm unu sat hunđi are mujeri šje să čima Marta kari lu apukat pă jăl ăm kasa alji. 39 Marta ave soră šje să čima Marija kari u šăzut la pišjorilje alu Domnu šă punje ureći la kutotu šje jăl svite. 40 Ali Marta are ăm brigur dă kutotu šje trăbă să fakă. Aša u vinjit la Isus šă ju zăs: “Nu či dori Domnu, kă sora ame mu lăsat pă minji săngur kutotu să poslužulesk? Šjeva zăj să vijă să ăm ažući.”

41 Domnu ju zăs: “Marta, Marta, tu či brinulešč šă či uznemirilešč dă mulći stvarur. 42 U biti numa una stvar trăbujă, šă Marija maj benji u akuljes, šă aje no fi lotă dă la je.”

11

Primjer dă aruguminći

(Mt 6,9–13; 7,7–11)

1 Undată kănd Isus u fost gata ku molitva, unu dăm učenici aluj u vinjit la jăl šă ju zăs: “Domnu, ănvacănji să nji arugănj, kum ănvăca Ivan Krstitelj pă učenici aluj.”

2 Isus lju zăs alor: “Kănd vă arugăc zăšjec:

‘Tata, la să fijă svănt numilje atov,

la să vijă kraljevstva ata, ka kum ăj pă nor la să fijă pă pămănt!

3 Pita* anostră kari ăj ăm totă ză, dă nji astăs.

4 Šă jartănji grehurlje anoštri,

ka kum noj jartănj alu eje kari grešilešći protiv dă noj.

Nu nji da să kăđenj ăm ănšjirkalur.’ ”

Isus nji ănvacă kum să fijenj ustrajni ăm molitvă

5 Isus u zăs alor:† “Haj să zăšjenj kă avec urtak la kari măržjec ăm miržuku dă nopći šă ăj zăšjec: ‘Urtaku amnjov, dăm kečinj tri dărabur dă pită. 6 Urtaku u vinjit dă pă kalji la minji, šă nam šje să ăj puj dădănenći.’ 7 A jăl ăm nontru aj zăšji: ‘O nu mă gnjavali! Uša ăj mar ănkujetă, kupiji amej šă ju ăščenj ăm pat, šă jednostavno, nu mă pot skula să ac dov pită.’ 8 Ju vă zăk: šă dakă nu u meržji daje kă ăs urtašj, u fašji aje să nu să rušunji.

9 Šă ju vă zăk: Arugăcăvă, šă vu fi dat! Kutăc, šă vic afla! Kukunjec, šă vu fi dăsvkut. 10 Kă šjinji gođ să arogă, kapătă! Kari kotă, află! A šjinji gođ kukunješći aluje ju su dăsvašji.

11 Kari ăj tata ăntri voj: kănd kupilu šjeri pešći dali ăm lok dă pešći dă šarpi? 12 Ili kănd šjeri să ăj đe škorpion ăm lok dă ov? 13 Dakă voj grešni ominj šćijec să dăđec bunji stvarur alu kupiji avoštri, kit maj mult vu da Tata avostru dăm nor Duh Svănt alu alor kari ăl ăntrabă!”

Isus u vărljit afară pă drak ku pučere alu Dimizov

(Mt 12,22–30, 43–45; Mk 3,22–27)

14 Isus undată u vărljit afară pă unu drak kari are mut, šă kănd u fost drakula vărljit afară dăm ala om kari are mut, puće să svitaskă, šă alčilje ominji kari u văzut aje asre ămirac. 15 A orikic dăm jej u zăs: “Jăl u vărljit afară pă drašj afară ku ažutala alu Beelzebul‡ princu dă demonur!” 16 Akulo asre alci kari ănšjirka pă Isus, šă jej u šjirut znak dăm nor să đe.§

17 Ali Isus šćije găndurlje alor, šă lju zăs: “Totă kraljevstva kari să borulešči una ku alt, jej ur uništili kraljevstva alor. Dakă familija una ku alt să borulešči, jej šur uništili familija alor. 18 Dakă Sotona să borulešči protiv dă jăl săngur, kum kraljevstvo aluj su cănje?,* šje rămănje dăm kraljestva aluj? Kum voj zăšjec kă ju vărljesk afară pă drašji dăm lume ku ažutala alu Beelzebul. 19 Ali dakă ju vărljesk pă drašji afară dăm lumi ku ažutala alu Beelzebul, atunšje učenici avoštri vărlješći isto afară pă drašj ku ažutală alu Beelzebul? Jej săngur u dokazali kă nus točni. 20 Ali dakă ju măj pă drašji afără ku žejtu alu Dimizov,† atunšje u vinjit kraljevstva alu Dimizov la voj. 21 Kănd om bălour ăj naoružan šă păzešći kasa hunđi kustă, atunšje pămăntu aluj ăj sigurnă. 22 Ali kănd bălour om ăl napadalešći šă ăl mănănkă ku bătaje, ăj je oružje dă kari ovisilešći, šă ăj ămparcă šje u furat dă la slab om.‡

23 Kari nu ăj ku minji, ala ăj protiv dă minji šă šjinji gođe nu akulježi ku minji, ala răsăpă.§

24 Pă lok făr dă apă rov duhu fužji afară dăm om, să lutulaskă* šă să koći lok să să odmaralskă. Dakă nu află njiš šjefălj lok, zăšji: ‘Ju uj meržji ăm napoj ăm kasa ame dăm ala om hunđi am fužjit.’ 25 Kănd draku u vinjit ăm napoj u aflat kă aje kasa ăj čistilită, šă măturată. 26 Atunšje meržji šă adušji maj šapči rov duhur maj rej dă jăl săngur, šă jej u vinji napoj ăm om šă kustă akulo. Aša alu omula are tari urăt dă kit dăm elši.”

Blagoslovu dă askultală

27 Kum Isus svite, mujeri ăm gărmadă dă ominj u mužjit tari dăm tot graju šă su apukat să svitaskă: “Blagoslovulită ăj aje kari ću purtat ăm injimă, kari ću rănjit šă ću păzăt!”

28 Isus u ăntors vorba: “Anume, ali maj blagoslovulit ăs eje kari auđi vorba alu Dimizov šă u cănji!”

Isus ăj maj mari dă Jona šă dă Salomon a tot daje ominji nu punje ureči

(Mt 12,38–42; Mk 8,12)

29 Kănd u vinjit tari mulc ominj akulo, Isus su apukat să svitaskă: “Voj ominj kari kustăc ăm asta vremi, voj ščec rej ominj. Kotă znak,† ali njišj šjefălj altu znak no fi dat ka kum u făkut Dimizov čudo păntru prorok Jona.‡ 30 Šje su dogodulit alu Jona aje are znak alu Ninivljanur kari kusta ăm varuš Niniva, kă Dimizov lu mănat.§ Aša šje mu su dogoduli, ju uj fi znak kă pă minji, Fišjoru alu Om kari Dimizov u mănat alu asta narod.*

31 Pă zuva kănd Dimizov u suduli, kraljica kari dă kănva vladale pă pămănt dă jug ăm Seba,† su răđika una šă je u suduli pă heje kari kustă astăs. Je u vinjit dă pă kraju dă svijet, să slušulaskă pă Car Salomon kari are tari mudar. A aišje ăj šjinjiva maj mari dă Salomon a voj nu gănđec să punjec ureči! 32 Ăm zua kănd Dimizov u suduli, ominji kari kusta ăm varuš Niniva su răđika šă ljur suduli ominji kari aku kustă, kă jej nu sur ănkăjit kănd Jona lji propovijedale. A ajišje ăj šjinjiva maj mari dă kit Jona a voj nu vac pokajalit!”

Šje Isus ănvacă aje ăj lumina alu ominj

33 Isus svitešči: “Njime nu acăcă lampă šă atunšje u punji pă lok hunđi nu să veđi ili dăsup košară. Nu, jăl u punji ăm svijećnjak aša toc u viđe lumină kănd vinji ăm nontru.‡ 34 Oču ăj ka lampa alu telă. Dakă oču atov ăj sănătos, atunšje tela ata ăntragă u fi ăm lumină, ali kănd ci oču bičag, tela ata ăntragă ăj ăm ăntunjerik. 35 Bagă sama da aje šje smatralešč kă ăj lumina ăm činji să nu fijă făr dă lumină.” 36 Dakă ăj ăntragă tela ata ăm lumină, njiš unu dio dă telă nu ăj ăm ăntunjerik, atunšje ăj kutotu ăm lumină, ka kum čar svitlăze lumina ata.

Isus fašji dă njimik pă farizeji šă pă učitelji dă zakon alu Mojsije

(Mt 23,1–36)

37 Kănd Isus u svătit, unu farizej lu čimat să mănănšji la jăl akasă. Isus u mers, šă u lot lok la masă. 38 Kănd farizeju u văzut kă nu šu spălat mănjilje majnti ka kum ăj običaj alu židov, su apukat să mănănšji a farizeju su začudulit.§ 39 Ali Domnu Isus ju zăs: “Aku voj farizeji pă dă nă afară cănjec kljištaru šă teru čišć, ali pă dă nontru voj ščec pljinj dă pulkučală šă relji. 40 Voj făr dă firi! Nuj Dimizov kari u stvorulit vanjština, u stvorulit šă nutrina?* 41 Maj benj dăđec milostinja avostră dăm tot sufljitu alu heje kari lji potrebno šje voj avec, atunšje vu fi kutotu čist.

42 Ali jao avovă farizejilor! Kă voj tari vă trudulec să dăđec desetina dăm tot začinurlje šă povrčur alu Dimizov, a nu băgăc sama dă pravdă šă ljubav alu Dimizov. Una trăbă să fašjec, a hajelantă să nu propustulešč.†

43 Ali jao avovă, farizejilor! Kă voj plăšjec lokurlje glavnă pă sastankur ăm sinagogă, šă pozdravalală ku poštovanje ăm varuš pă trgur. 44 Jao avovă, kă voj ščec ka askunsă gropă pă kari ominji umblă a nu šćijă kă obredno ăs atunšje nečisti.”‡

45 A unu dăm učitelj dă zakonu alu Mojsije u zăs alu Isus: “Učitelju, kănd svitešć aša, tu nji vređălešć šă pă noj.”

46 Isus u zăs: “Jao šă avovă učitelji dă zakonu alu Mojsije, kă punjec pă ominj maj mult teret dă pravilurlje alu vjera dă kit šje poći om purta, a voj nu gănđec njiš ku žježjitu mik să ažutăc dă teretula să dukă. 47 Jao avovă! Kă voj gradalec spomenikur pă gropă alu proroci šă gănđec kă ku aje fišjec benji, a preci avoštri lju amurăt. 48 Aša voj svedočulec šă vă slagalec ku djela alu preci avoštri. Jej lju amurăt, a voj nastavalec ku lukru alor kănd gradalec spomenikur.§ 49 Dimizov ăm mudrostu aluj u zăs: ‘Ju uj măna pă prorokur šă pă apostolur šă orikic dăm jej ur fi amurăc a alci u fi progonulic.’

50 Daje dă la asta generacijă u fi tražalită sănžilje dă la toc proroci kari u fost vărsată dăm elši dă kănd su stvorulit svetu: 51 su apuka dă la sănžilje alu Abel pănă la sănžilje alu Zaharija,* kari u fost amurăt ăntri žrtvenik šă ăm svetinja dă Hram. Ju vă zăk: ‘Kă kutotu asta u fi tražalit dă la asta generacijă!’†

52 Jao avovă učitelji dă zakonu alu Mojsije! Daje kă voj ac lot ăndărăt čejilje dă kraljevstva alu Dimizov.‡ Voj săngur nac mers ăm nontru šă ac sprečilit pă alci să tunji ăm nontru kănd gănđe.”

53 Dă pă šje u fužjit Isus dă pă lokula, učitelji dă zakonu alu Mojsije šă farizeji sur ăngănđit să mergă dă pă jăl să ăl ispitivălaskă. 54 Gănđe să ăl apušji pă Isus ăm zamkă šje ar puće să zăkă protiv dă jăl numa să ăl dukă pă sud.

12

Isus upozoravalešči pă učenikur

(Mt 10,26–27)

1 Aša mulc ominj su sakupilit dă mar kălka una pă alt kic as re pă lănga Isus. Ali Isus elši u zăs alu učenici aluj: “Loc sama dă kvascu alu farizej! Ala kvas ăj licemjerje.* 2 Njimika nuj akupirit šje no fi dăskupirit, njiš una tajnă kari no fi šćută.† 3 Aša dakă ac zăs šjeva ăm tunjerik su šći ăm lumină, šă dakă ac šupunjit šjeva ăm soba avostră aje isto u fi mužjit pă krovur dă kăš.”‡

Nu vă fijă frikă

(Mt 10,28–33; 12,31–32; Mk 3,28–29)

4 Isus u zăs: “Urtašji amej lasăcămă să vă zăk, nu vă fijă frikă dă eje kari numa vă poći amură tela šă nu poći njimika să vă fakă. 5 Ju vuj zăšji dă šjinji trăbă să vă fijă frikă. Fijă vă frikă dă Dimizov kari poči să amori, atunšje vă poči vărlji ăm pakao. Da anume, dă jăl vă trăbă să vă fijă frikă.

6 Nus šinšj (5) vrăbuj văndući dă doj banj? Dimizov nu mujtă pă njime. 7 A avovă čak šă păru pă kap vi umărat.§ Nu vă fijă frikă! Voj ščec maj vredni dă gărmadă dă vrăbuj.”

Pă pămănt trăbujenj să priznalenj pă Isus

(Mt 10,32–33; 12,32; 10,19–20)

8 Isus u zăs: “Šjinji gođ pă pămănt mu priznali pă minji ăm nenće alu ominj, Ju Fišjoru Omuluj isto uj priznali pă jăl ăm nenće lu anđelji alu Dimizov. 9 Ala kari pă minji nu mu priznali pă pămănt ju muj odreknuli dă jăl la anđeljilje alu Dimizov. 10 Dakă bilo šjinji svitešći vorba protiv dă minji Fišjoru Omuluj aluje poći fi jirtat; ali dakă šjinjiva svitešči mišjunj dă Duhu Svănt, grehula no fi jirtat.

11 Dakă vu adušji la sud ăm sinagogur šă la poglavicur šă vladarur, nu vă brigalec kum šă ku šje muj branali, ili šje să zăk. 12 Kănd u vinji vreme, Duhu Svănt ću ănvăca šje trăbă să zăšj.”

Isus svitešči alu ominj să nu fijă pohlepnă

13 Unu dăm ominj ăm gărmadă u zăs alu Isus: “Učitelju ză alu fračilje amnjov să să ămperci ku minji šje anj kăpătat.”

14 Isus u odbilit šă zăšje: “Omulji, šinji mu pus pă minji dă sudac, să ămpărc ăntri voj doj?” 15 Atunšje kănd u svătit alu toc kutotu, Isus u zăs: “Băgăc sama šă păzăcăvă dă pulkučală! Dakă šjinjiva ari mult, tod daje kustu aluj nuj siguran bez obzira kă ari kutotu.”

16 Isus u spus maj una usporedbă: “Are akulo om găzdak făr dă firi kari ave tălek šă tălekula u adus mult plod. 17 Šă jăl šu zăs săngur aluj: ‘Šje să fak kă nam dăstul lok să puj ăndărăt šje mu kriskut?’ 18 Atunšje, jăl u zăs: ‘Aša uj fašji: Ju uj răstuna skladišturlje amelji šă uj gradali maj mari, dăstul dă mari să spremălesk kutotu šje mu kriskut.’ 19 Šă ju muj zăšji alu duša ame: ‘Aj mulći bunji stvarur aku, šă dă mulc ej šje ur vinji. Odmoruleščići, mănănkă šă be, šă ănfulušeščići!’

20 Ali Dimizov ju zăs aluj: ‘Tu omulje făr dă firi! Mar ăm asta nopći uj šjire duša* ata. Atunšje šjinji u ave korist dăm stvarurlje šje caj pus ăndărăt?’

21 Aša păce omu kari ăš akulježi găzdăšijilje păntru jăl săngur, a nu su găzdašjit ăm oči alu Dimizov.”

Isus ănvacă să nji răzămănj pă Dimizov

(Mt 6,25–34)

22 Kapu u zăs Isus alu učenici: “Daje vă zăk: voj nu trăbă să vă brigalec, dă kustu avostru, šă să fijec ăm brigur šje vic mănka, ili să vă brinulec ăm šje vic ămbrăka. 23 Daje kă kustu ăj maj vrednă dă kit mănkare, šă tela maj mult dă kit colu.† 24 Numa ujtăcăvă la găgărašć.‡ Jej njišj nu samănă, njišj nu akulježi. Jelji nari skladište ili šupă, šă tod daje Dimizov lji rănješći. Nu ščec voj maj vredni dă vrabujrljelje? 25 Poči šjinjiva dăm voj ku brigurlje produžuli kustu? 26 Dakă, nu pučec să făšjec niti maj măkăčelji, adăšje ščec ăm brigur dă kutotu ostalo?

27 Numa ujtăcăvă la flor ăm telek! Jelji niti să trudulešći niti fašji colji ali ju vă zăk, kă njiš Car Salomon ăm găzdăšije alor nu are ămbrăkat aša măndru ka florurlje ăm telek. 28 Ali dakă Dimizov dă dastafel măndremi alu jarbă kari kustă astăs, šă să bagă ăm fok, kit atunšje maj mult u da jăl avovă. O voj avec mikă ănkriđală! 29 Dăm ala rănd nu vă gănđec šje vic mănka šă šje vic be. Nu vă uznemirilec! 30 Dă kutotu aje să brinulešći ominj făr dă Dimizov. Ăngănđecăvă kă Tata avostru dăm nor šćijă šje vă trăbă. 31 Šă anume tražalec kraljevstva alu Dimizov§ elši šă kutotu ostalo vu fi dat.

32 O mikă stadă,* nuc fijă frikă, kă Tata avostru să ănfălušešći să vă apušji ăm kraljevstva aluj.

33 Vinđec kutotu šje avec šă dăđec alu sărašj. Aša adunăcăvă tăšč kari nu su puće rupi, šă găzdăšijă să vă fijă ăm nor kari nu propadalešči, hunđi lotri nor puće vinji, niti găndašji să mănăšji! 34 Daje kă sufljičilje avoštri u fi hunđi ăj blago avostru.”

Trăbă učenici să fijă spremni să aščepći pă Dimizov

(Mt 24,45–51)

35 Isus u zăs alu učenici: “Fijec spremni dă lukru, la să fijec opremilică† šă ăm mănjilje avoštri lasă fijă luminjilje acăcaći. 36 Aša u fi ka slugurlje kari u ašćiptat pă gospodaru aluj să să ăntorkă dă pă nuntă, spremni să ăj dăsvăkă kum u kukunji pă ušă. 37 Măndremi alu eje slugur kari u fi skulac, kănd u vinji gospodaru! Anume ju vă zăk: Domnu šu punji săngur kintrinca să lji služulaskă šă lju punji să šadă la masă šă lju dvoruli. 38 Šă kănd u vinji gospodaru ăm miržuku dă nopči ili dăspru zua šă lju afla aša, măndremi u fi alu ala slugur!

39 Slušulecămă dă asta: ka să šćijă gazda ăm kari šas u vinji lotru, jăl ar păză šă nar lăsa să ăj fijă provalalit ăm kasă. 40 Voj isto trăbă să fijec spremni, kă ju Fišjoru Omuluj uj vinji ăm vremi kănd nu či nadali.”

41 Petar atunšje lu ăntribat pă jăl: “Domnu spuj tu asta usporedbă păntru noj učenici, ili ăj păntru toc?”

42 Isus u zăs: “Šinji ăj ala vjernă šă kufiri upravitelj kari ăl postavalešći dă gospodar pă kasa, šă ăm pravă vremi u da mănkari alu toc ăm kasa? 43 Măndremi alu ala sluga kari kănd u vinji gospodaru, u fašji aša. 44 Dă anume, ju vă spuj kă gospodaru u odredilit alu ala sluga să vodulaskă ku kutotu imanje kari ari. 45 Ali dakă sluga šar zăšji ăm sufljituš: ‘Gospodaru, nu su ăntoršji aša păfriš’, šă atunšje să apušji să bată pă slugur šă să be, mănăšji šă să ambeći? 46 Atunšje u vinji gospodaru alu sluga ăm šjas kari nu šćijec. Šă atunšje fărd dă milost lu kaznali, ju da sudbină ku alci una kari nus vjerni.

47 Sluga kari šćijă šje gănđešći gospodaru, šă dakă nu fašji šă nu să pripremilešči dă dolasku aluj, jăl u kăpăta mulći luvalur. 48 Ali dakă sluga nu šćijă voje alu gospodaru, šă fašji šjeva šje zaslužulešći kaznă, atunšje u kăpăta pucănji luvalur. Kă alu toc kari mult u fost dat, mult su ašćipta dă la jej, šă alu eje alu kari u fost mult dat ăm povjerenje, dă la eje šă maj mult u fi šjirut.”

Ănvăcala alu Isus u adušji razdor ăntri ominj

(Mt 10,34–36)

49 Isus u zăs: “Ju am vinjit să vărljesk fok dă sud pă pămănt,‡ šă kum aš gănđi să să apušji să ardă! 50 Trăbă majnti să mă bučez ku mukur. Kum mă mučulesk pă šje aje no trešji! 51 Gănđec kă am vinjit să vă aduk putuljală pă pămănt ăntri ominj? Nu, ju am adus podjelă! 52 Dă aku maj menkulo ăm kasa dă šinšj ominj ur fi ămpărcăc tri u fi pă parče ame šă doj protiv dă tri. 53 Tatusu u fi protiv dă fišjoruš, šă fišjoru u fi protiv dă tatusu, mumăsa protiv dă fataš, a fata protiv dă mumăsa, šă sokra protiv dă njivastaš, šă njivasta protiv dă sokrăsa.”*

Isus lji spunji kă trăbă să fiji spremni kănd jăl u vinji napoj

(Mt 16,2–3; 5,25–26)

54 Kum svite alu gărmadă, Isus u zăs: “Kănd viđec njegri oblakur kă să răđika dă pă more pă zapad, voj odma zăšjec: ‘Astăs u fi plojă’, šă voj ščec u pravu. 55 Šă kănd să apukă să bată văntu dăm pustinja la jug, odma zăšjec: ‘U fi zuva tari kaldă’, šă ăj aša. 56 Licemjerilor!§ Voj šćijec să čitalec znakurlje pă pămănt šă pă nor. Kum dă nu prišjipec šje aku să dogudulešči!*

57 Voj ac trăbuji dăm haje avostru să šćijec šje ăj benji. 58 Dăkă šjinjiva či optužulešći păntru dugu kari nac plăčit šă vă gănđešči să vă adukă la sud, ănšjarkă inka pă kalji să vij la ligizală majnti dă sud! Ar puće să či adukă la sudac, sudacu să či đe la oficir, šă oficiru či poći băgă ăm čemică. 59 Ju vă zăk, kă akulo vi trăbuji să rămăj păn šje no fi plăčit toc banji.”†

13

Isus čamă să nji ănkăjenj ku maj majnti

1 Pă aje vremi orikic dăm regija Galileja ur vinjit la Isus šă jur spus dă Galilejci, a Pilat kari are rimski upravitelj u dat zapovjed pă jej să lji amori kănd jej prinosule žrtvur alu Dimizov ăm Hramu alu Jeruzalem. 2 Isus u zăs: “Voj gănđec kă Galilejci ăs maj grešni dă bilo kari alci Galilejc, numa dăm ala rănd kă ur păcăt jej asta? 3 Nu, uopće nu! Šă punjec ureći! Dăkă nu vic ănkăji voj toc isto aša vic fi duhovno morc. 4 Šă gănđec voj kă eje osamnaest lumi kari ur fost amurăc kănd u kăzut tornju alu Siloam asre maj duvinj ominj ăm Jeruzalem? 5 Nu, uopće nu! Dakă nu vic ănkăji, aša toc vic fi duhovno morc.”

Isus ku usporedba dă neplodnă smokvă spunji kă avenj pucăn vreme să nji ănkăjenj

6 Isus lji spus asta usporedbă: “Are akulo unu om kari ave sămănat ăm vinograd ljemn dă smokvă šă jăl tot vinje šă să ujtă dăkă ăj plod pă ljemn ali nu afla njimika. 7 Šă aša u zăs alu omula šje lukră ăm gard: ‘Ujtăći ajišje! Kă mar tri aj mă ujta pă ljemnusta să aflu plod šă nikad nu am aflat njimik. Tajăl ăndărăt! Adăšje ar čălti pămăntu?’

8 Pă aje, omu šje lukra ăm gard u zăs: ‘Domnu, lasă maj unu aj să fijă. Ju uj kapali pă lăngă jăl šă uj punji gnoj. 9 Dar atunšje u ave plod. Dăkă nu, poc să ăl taj ăndărăt.’ ”

Isus pă zuva dă sămbăta iscjelilešči

10 Pă zua dă sămbăta, Isus ănvăca ăm una dă sinagogur. 11 Akulo are mujeri kari patale mar osamnaest ej, dă rov duh ăm je kari izazavale bičišug. Je are apljikată žjos šă nu să puće uspravali. 12 Isus u skužulitu, šă ju zăs: “Mujeru, slobodnă ješć dăm bičišugu atov.” 13 Atunšje Isus u pus mănjilje aluj pă je, šă je dăm turdată su uspravalit šă su apukat să đe hvală alu Dimizov.

14 Ali zapovjedniku dă sinagogă are mirgiš daje kă Isus u ăntrimatu pă zuva dă sămbăta šă jăl su ăntors la eje ominj šă u zăs: “Ăs šinšj (6) zălji ăm una sămptămăna hunđi trăbă să lukri! Dakă gănđec să fijec sănătoš hajde pă una dăm elje zălji, a nu pă sămbăta.”

15 A Domnu Isus u zăs: “Licemjerilor! Voj fišjec kănd dăzljăgec pă vašjilje šă pă măgari avoštri pă zuva dă sămbăta šă lji dušjec la apă? 16 Ali asta mujeri, sămănca alu Abraham, kari Sotona u cănutu ljigată osamnaest ej šă nar ave pravo să fijă dizljigată dăm ala rănd kă pă zuva dă sămbăta?” 17 Pă asta, toc eje kari să protivile as re rušănac. Toc alci ăm gărmadă sur ănfălušăt la toći măndri šă bunji stvarurlje šje Isus făšje.

Kraljevstvo alu Dimizov are ka sămănca kari krešči ka kvasu kari să širilešči

(Mt 13,31–33; Mk 4,30–32)

18 Isus u ăntribat: “Alu šjinji are slično kraljevstvo alu Dimizov? Kum samănă kraljevstva alu Dimizov? Ku šje să usporidălenj? 19 Kă kraljevstvo alu Dimizov aj ka gorušičino sămănca kari ăj tari mikă pă kari om u lotu šă u sămănat ăm garduš šă u krešći šă u fost mari ljemn šă vrăbujilje u făkut skujbur ăm granur.”

20 Jară u ăntribat: “Ku šje să usporidălenj kraljevstvo alu Dimizov? 21 Kraljevstvo alu Dimizov ăj ka kum mujere ari kvasac să misălaskă mari količină dă făjnă,* aša kutotu să să potă răđika.”

Isus nji ănvacă kă ăj teško să tunănj ăm kraljevstva alu Dimizov

(Mt 7,13–14, 22–23; 8,11–12)

22 Isus putuvule ăm Jeruzalem, prošule ăm mulći varušur šă satur šă pă akulo ănvăca 23 Atunšje šjinjiva lu ăntribat pă jăl: “Domnu u spasali Dimizov čar pucănj ominj?”

Šă Isus u zăs alor: 24 “Uša dă nor ăj uskă. Borulecăvă tari să tunăc ăm nontru. Ju vă pot zăšji kă mulc ur ănšjirka să tunji ali nor puće. 25 Vreme u vinji kănd gospodaru dă kasa su riđika šă u ănćižji uša atunšje. Voj pă alta parći vic apuka să kukunjec šă vic aruga: ‘Domnu, dăsvă păntru noj.’ Šă vorba aluj u fi: ‘Ju nu šćuv dă hunđi ščec voj.’

26 Voj vic apuka să zăšjec pă aje: ‘Ali noj anj but šă anj mănkat ku činji kănd ănvăcaj pă ulicurlje anoštri.’

27 Šă jăl u zăšji maj undată: ‘Ju vam zăs kă nu šćuv dă hunđi ščec.† Fužjec dă la minji, voj ominjilor rej!’

28 Da akulo vic plănžji šă vic kărcăji ku đinci šă vic fi mirgiš kănd vic viđe pă Abraham, Izak šă pă Jakov šă pă toc proroci ăm kraljevstva alu Dimizov, ali voj vic fi vărljic afară. 29 Šă eje kari ur šăđe la masă pă nuntă ăm kraljevstva alu Dimizov ur vinji dă pă Istok, Zapad, Sjever, šă dă pă Jug.‡ 30 Băgăc sama kă orikic kari ăs aku maj pucăn važni ur fi maj mar, a hej kari ăs aku maj mar ur fi maj mišj.”§

Isus plănžji pă Jeruzalem

(Mt 23,37–39)

31 Orikic farizej ur vinjit la Isus ăm aje ista ză, să ăl ămpurušjaskă. Šă ju zăs: “Herod gănđešći să či amori. Dăm ala rănd lasă lokusta šă dući pă altu lok.”

32 Isus u ăntors vorba: “Dušjecăvă šă zăšjec alu lisicurljelje:* ‘Ju măn pă drašj afară šă ozdravalaskă pă bičež. Ju uj fašji aša astăs, šă mănji šă tek ăm treća zuva uj zavăršăli.’ 33 Ali ju trăbă să fjuv pă kalje astăs, mănji šă treća zuva, izgledalešči kă nu slobut proroku să mori afară dăm Jeruzalem.

34 O Jeruzaleme, Jeruzaleme tu kari aj amurăt pă proroc šă aj vărljit petri pă eje kari Dimizov vu mănat la činji! Kiči răndur am gănđit să branalesk pă kupiji atej ka găjna pă pujiš dăsup haripilješ, ali voj nu gănđec! 35 Ujtăći aku! Kasa ata ăj lăsată săngură golă.† Šă nu mic viđe păn šje nu vic zăšji: ‘Blagoslovulit să fijă kari vinji ăm numilje alu Domnu!’ ”*‡

14

Isus iscjelile pă zuva dă sămbăta

1 Undată Isus u mers să večeralaskă la kasa alu vođa dă farizej. Are pă zuva dă sămbăta šă jej să ujta pă jăl tari ku sama.* 2 Om ku bičišug dă umflală dăm apă su pojavalit dădănenće aluj. 3 Isus u ăntribat pă učiteljur dă zakonu alu Mojsije šă pă farizeji šje asre akulo: “Ăj zakonito dă pă zakonu alu Mojsije să ozdravalaskă pă zuva dă sămbăta ili nu?” 4 Jej tăšje, Isus pă aje u pus mănjilje pă omula, šă lu ozdravalit šă lu lăsat să fugă. 5 Isus lju ăntribat: “Dăkă šjinjiva dăm voj ari fišjor ili pă vakă kari u kăzut ăm bunar adănkă nac skoči odma afară, šă pă zuva dă sămbăta?” 6 Pă aje, jej nu puće să uništilaskă vorba.

Isus ănvacă dă poniznost

7 Isus u băgat sama kum gošći kari asre čimac izabrale lokurlje helj maj ăm centră la masă. Isus lji ănvacă ku usporedbă pă jej: 8 “Kănd ješć čimat dă la šjinjiva pă nuntă nu šăđec pă lok dă časni gošć. Domačinu ar puće să vi čimat pă šinjiva maj važni dă voj pă ala lok. 9 Domačinu ar puće să vijă ku omula, šă să ac zăkă: ‘Urtaku amnjov, elši lokusta ăj păntru jăl’, šă atunšje tu ješć ăm rušănji. Vi trăbuji să či dušj pă zadnji lok.

10 Aša kănd ješć čimat, dući šă akulježjic zadnji lok. Atunšje Domačinu ar puće să vijă šă să ac zăkă: ‘Urtaku amnjov, hajd maj ăm sus.’ Atunšje ăm asta slučaj tu vi puće să aj maj mult poštovanje ăm nenće alu urtašji atej šă gošć. 11 A tot omu kari să răđika săngur u fi ponizilit, ali eje kari u fi ponizni u fi răđikac.”

12 Su ăntors la Domačin šă Isus u zăs: “Kănd pripremilešć večeră nu čima numa pă urtašjic, ili pă fračic, ili pă njamuc ili pă găzdašj susjedur, kă jej sigurno čur čimaći pă činji isto šă aša cu fi ăntors. 13 Maj benji kănd fašj feštă čamălji pă sărašj să vij šă pă invaliž, šă pă ulož šă pă orb. 14 Tu vi fi blagoslovulit, kă jej nuc poći ăntoršji ali Dimizov ču nagradali ăm nor pă zuva dă uskrsnuće dă pravedni ominj.”

Isus svitešči dă mari feštă ăm kraljestva aluj

(Mt 22,1–14)

15 Kănd unu dăm ominjije la masă u auzăt, Jăl u zăs: “Blagoslovulit ăj ala kari u mănka pită ăm kraljevstva alu Dimizov!”

16 Isus u ăntors vorba: “Undată are unu om kari u dat mari večeră. Multă lumi are čimat akulo. 17 Mar apropi dă večeră sluga u fost mănat la gošć să lji čemi: ‘Hajdec’, u zăs jăl: ‘kă kutotu ăj spremno!’ 18 Ali jej toc dăm jej sor apukat să ăš aflji izgovorur. Unu u zăs: ‘Ju am kumpărat telek, šă trăbă să mă duk să u văd. Mă arogă la činji, să zăšj săm jerći.’ 19 Alci u zăs: ‘Ju am kumpărat šinšj (5) perec dă bikan šă trăbă să mă dukă să ănšjerkă. Mă arogă la činji, să zăšj săm jerći.’ 20 Treći om u zăs: ‘Ju baš mam ănsurat šă dăm ala rănd nu pot vinji.’†

21 Sluga u mers ăm napoj la gazda aluj šă ju spus kutotu. Asta lu mirgišit pă gazda šă jăl u zăs alu sluga aluj: ‘Ăngribešćići, dući pă ulicur šă ăm centru dă varuš šă adălji pă sărašj, ulož, invaliž šă pă orb să vijă.’ 22 Kănd u făkut aje, gazda u javalit kă u făkut aje ali inka are maj lok. 23 Atunšje ju zăs gazda alu sluga: ‘Aku dući ăm kot pă ulicur šă čamă‡ šă fă să vijă, aša să fijă kasa ame umpljită. 24 Kă njišj unu dăm eje elši kari asre čimac nor gusta dăm večera ame.’ ”

Učenici ar trăbuji să fijă tari predalic la Isus

(Mt 10,37–38; 5,13; Mk 9,50)

25 Mulc ominj ăl sljedile pă jăl. Isus su ăntors ăm napoj šă u svătit alor: 26 “Bilo šinji dăm voj kari plašji maj tari§ pă tatusu pă mumăsa pă băšăcaš, pă kupijiš pă fraci šă pă sorălješ šă čak pă kustu aluj maj mult dă kit pă minji, nu poći să fijă učeniku amnjov. 27 Dakă šjinjiva gănđešči să fijă učeniku amnjov, trăbă să dukă krušje aluj să mă sljedilaskă šă să fijă spremni să mori păntru minji.”*

28 “Gănđecăvă aku dakă unu dăm voj gănđešći să fakă toranj, nu ac šăđe elši žjos šă să viđec dakă avec dăstul banj să ăl făšjec do kraja tornjula? 29 Inače ar puće să fašj temeljurlje šă hej šje să ujtă la voj šar puće fašji šufă dăm voj daje kă nu avec dăstul banj să završălec. 30 Jej ur zăšji: ‘Asta om su apukat să gradalaskă ali no putut să završălaskă!’

31 Ili ka kum kralju su spremili să mergă ăm bătajă ku altu kralj. Šă să nu šadă elši šă să gănđaskă dakă ku zešji (10) hiljada dă kătănj poći să ăl savladalaskă ku protivnikuš kari ari doj spešj (20) hiljada? 32 Atunšje dakă nu poći să ăl savladalaskă u măna pă pregovarać kită ăj inka neprijatelju dă parći să ăntrebi dă uvjetur dă putuljală. 33 Šă aša toc dăm voj dakă nu vic lăsa kutotu šje avec, nu poči să fijă učeniku amnjov.”†

Učenici alu Isus ăs ka sare

(Mt 5,13; Mk 9,50)

34 Isus u zăs: “Sari ăj bună stvar ali dăkă perđi izu, ku šje poc ăntoršji bălureme? 35 Nuj bună atunšje njiš dă pămănt njiš dă šrot. Lume numa u vărlješći ăndărăt. Punjec ureći voj kari avec ureći să auzăc!”

15

Usporedbă dă birka kari su pirdut

(Mt 18,12–14)

1 Pălăngă Isus su okupulit tari mulc carinici šă tari mari grešnici să pujă ureći la vorba aluj. 2 Farizeji šă učitelji dă zakonu alu Mojsije sur apukat să ăl gumunjaskă, šă jej zăšje: “Asta om să družulešći ku grešnici, šă mănănkă ku jej.”*

3 Daje Isus lji spunji asta usporedbă: 4 “Dakă šjinjiva dăm voj ari sto birš šă să perđi una dăm jelji, nac lăsa pă ešće devedeset devet ăm pustulot,† šă ac meržji dă pă aje una su kutăc păn šje nac afla? 5 Šă kănd vic afla, aj dušji pă umirilje ku fălušăjă. 6 Atunšje ac meržji akasă, vic čima pă urtašjic šă pă susjedi avoštri šă ac zăšji: ‘Ănfălušăcăvă ku minji, kă am aflat pă birka ame kari are pirdută!’ 7 Ju vă zăk, ku fi maj mari fulušăjă pă nor kănd su ănkăji unu grešnik, nego dă devedeset devet (99) pravednikur kari nu lji trăbă ănkăjală, aša jej gănđe.”‡

Usporedbă dă banji pirduc

8 Isus maj zăšji: “Ili haj să zăšenj kă una mujeri ari zešji (10) banj dăm aržjint§ šă atunšje unu dăm jej perđi. Nu acăcă lumina šă mătura podu šă u kuta banj, păn šje nu află? 9 Šă kănd u afla banj dăm aržjint părdut, je šu čima pă urtašjilje alji šă pă susjedurlje una, šă u zăšji: ‘Ănfălušăcăvă ku minji, kă ju am aflat banji kari am pirdut!’ 10 Ju vă pot zăšji kă ăj isto aša ăntră anđelji alu Dimizov. Dakă să ănkăješći unu grešnik, jej să ănfălušešći.”

Usporedbă dă fišjoru pirdut

11 Isus u zăs: “Are unu om kari ave doj fišjor. 12 Hăl maj tănăr u zăs alu tatusu: ‘Tată, dăm dio šje ăm pripadalešći.’ Aša tata aluj u ămpărcăt kutotu šje ave ăntri jej.

13 Dă pă dovă tri zălji, fišjoru hăl maj tănăr u akuljes kutotu šje ave šă su pus pă kalji să mergă dăparći šă akulo u čiltit kutotu šje ave, čilte făr dă gănd. 14 Kănd u čiltit kutotu, mari fomi u vinjit pă pămăntu hunđi are jăl, šă su aflat ăm sărăšijă. 15 Aša u mers la unu om ăm pămăntula kari lu mănat ăm telek să aj rănjăskă poršji.* 16 Aluj ji are aša fomi dă šu kivinjit să mănăšji dăm ha šje† mănka poršji, šă njime nuj dăđe njimika.

17 Dă pă aje jăl šu vinjit ăm firi. Jăl u zăs: Tata amnjov ari mulći slugur šă jej ari um boglă dă mănkari a ju ajišje mor dă fomi! 18 Ju muj skula šă uj meržji la tata amnjov šă ju zăšji: ‘Tata amnjov, ju am zgrešilit protiv dă činji, šă alu Dimizov ăm nor. 19 Ju nu mes maj mult vredan să fjuv čimat fišjoru atov. O lasămă să fjuv radniku atov!’

20 Atunšje su skulat šă u mers la tatusu. Ali mar kănd are inka dăparći dă la kasa alu tata aluj, tatusu lu văzut šă lu apukat mila dă jăl. Tatusu u aljirgat la jăl, lu ăngărgăjet šă ăl surătat tari. 21 Fišjoru ju zăs: ‘Tata amnjov, ju am zgrešilit protiv dă činji šă alu Dimizovu ăm nor. Ju nu mes maj mult vredan să fjuv čimat fišjoru atov.’

22 Tatusu u zăs alu slugurlje aluj: ‘Dušjec friš šă aflăc maj bunji colji šă punjec pă jăl, dăđecăj virigă‡ dă măna aluj, šă cipiliš dă pišjorilje aluj.§ 23 Šă apukăc pă maj măndru rănjită vakă šă amurăcu, atunšje lasă să mănkănj šă să fijenj făloš. 24 Adăšje? Dăm ala rănd kă astăs fišjoru amnjov are mort, a aku kustă ăm napoj! Jăl are pirdut šă aku su aflat!’ Aša jej sur apukat să să ănfălušaskă.

25 Maj bătărn fišjor are ăm telek. Jăl vinje akasă šă kum vinje maj apropi dă udvar, jăl puće să audă muzikă šă žok. 26 Aša u čimat pă unu dăm slugur šă u ăntribat šje ăj aje. 27 Šă ju spus: ‘Fračitu atov su ăntors akasă šă tatusu u amurăt maj măndră rănjită vakă dăm ala rănd kă su ăntors sănătos!’

28 Ali jăl are mirgiš šă nu gănđe să tunji ăm nontru. Šă aša u mers afară, a tatusu să aruga la jăl să vijă ăm nontru. 29 Ali jăl u ăntors vorba alu tatusu: ‘Numa gănđeščići kă mulc ej šje am lukrat dă činji ka robu, šă uvek am făkut šje maj zăs šă tot nu maj dat njiš mikă kecă să pot ave slavalala ku urtašji amej. 30 Ali kănd astăs fišjoru atov u vinjit akasă kari u mănkat kutotu šje aj dat găzdăšije, ku bludnicur, atunšje tu či dušj šă amor rănjită vakă păntru jăl!’

31 Tatusu u zăs aluj: ‘Fišjoru amnjov, tu ješć uvjek ku minji, šă kutotu šje am ju ăj atov. 32 Isto aša benji ăj aku să slavalenj šă să nji ănfălušănj kă astăs fračilje atov are mort šă su ăntors ăm kust ăm napoj, šă jăl are pirdut šă aku su aflat!’ ”

16

Isus nji ănvacă kum să koristilenj găzdăšije mudro šă đirept

1 Asta usporedbă isto Isus u spus alu učenici: “Are om găzdak kari u dat lukru alu unu upravitelj, šă ju fost spus aluj kă upravitelju čăltešći šă răsăpă găzdăšije alu gazda aluj. 2 Aša lu čimat pă jăl šă ju zăs: ‘Šje ăj asta šje audă dă činji? Dăm računu dă kutotu šje aj făkut, kă tu maj mult nu poc fi upravitelj!’

3 Upravitelju u zăs atunšje aluj săngur: ‘Šje să fak, aku kănd gazda je ăndărăt lukru dă la minji? Nu am pučeri să kapalesk? U fi rušănji să mă duk să kuldujesk. 4 Šćuv šje uj fašji! Ju uj đirežji aša dă kănd mur măna dăm lukrusta tot uj fi apukat ăm benji la kăšălje ominjistora.’*

5 Aša jăl u mănat dă pă ominji šje as re dator alu gazda aluj, unu pă kići unu. Jăl u ăntribat pă elši om: ‘Kit ješć dător alu gazda amnjov?’ 6 Jăl u ăntors vorba: ‘Sto bačvur† dă uloj dăm maslinur.’ Upravitelju u zăs: ‘Šăz žjos, jec računu šă pă friš skrijă pedeset.’

7 Šă jăl u ăntribat pă altu om: ‘Kit ješć tu dător?’ ‘Sto merur‡ dă pšenică.’ Šă jăl ju zăs aluj: ‘Jec računu šă skrijă osamdeset.’

8 Atunšje gospodaru u ămărit pă nu đirept upravitelj kari ăm oči aluj nu are bun upravitelj, kă u arătat dăstafelă mărđuljijă kari nuj bună. Asta arată, kă ominji dă asta svet§ ăs maj mudri ăm stvarurlje alor dă kit dă ominji dă lumină.* 9 Šă ju vă zăk: ‘Koristilec găzdăšije šje fužji daje kă ăj nepravednă ku aje vă făšjec urtašj pă lăngă voj, aša kănd nu maj u fi găzdăšijă, atunšje voj vic fi apukac ăm nor dă erikeš.†

10 Ala kari ăj vjeran ăm maj mišj stvarur, ăj isto aša vjeran ăm stvarurlje mar; šă ala kari nuj vjeran ăm stvarurlje mišj ăj isto nu vjeran ăm stvarurlje mar. 11 Šă aša dakă nac fost vjerni ăm svetovno găzdăšijă šjinji vu ănkređi ku pravă găzdăšijă să upravljalec? 12 Šă dakă nu šćijec upravljali ku altora benjilje, šjinji vu da aje šje pripadalešći avovă?

13 Njiš una sluga nu poći să služulaskă pă doj gazdur dăm turdată, kă pă unu u zamrzăli a pă altu u plašji, ili u fi vjeran alu unu a pă halalănt nu u puće viđe ăm oč. Nu pučec služuli šă alu găzdăšijă šă alu Dimizov istovremeno.”

14 Kutotu aje auze farizeji, kari asre lukumic dă banj, šă jej su apukat să ăš fakă šjuf. 15 Atunšje Isus u zăs: “Voj vă fišjec pravedni ăm oči alu lume, ali Dimizov šćijă sufljičilje avoštri. Šje lume tari cenilešći, skărbă ăj ăm nenće alu Dimizov.”

Zakonu alu Mojsije šă kraljevstvo alu Dimizov

(Mt 11,12–13; 5,18, 31–32)

16 Isus zăšji: “Zakonu alu Mojsije šă kenvijurlje alu proroci kari jej ur skris vridile păn šje no vinjit Ivan kari bučuza šă dă atunšje spunje Hir fălos dă kraljevstva alu Dimizov a noj trăbujenj să nagovurelenj să mergă ăm kraljevstva alu Dimizov. 17 Nu značalešči kă zakonu alu Mojsije nuj bun. Majnti u trešji noru šă pămăntu, kită să propadalaskă zakonu ili să kadă una slovă dăm zakon.

18 Kari să lasă dă la băšăcaš să să ănsori ku alta băšăca fašji preljub. Šă tot omu kari u ănsura pă mujeri kari ăj lăsată dă la bărbat isto fašji preljub.”

Usporedbă dă om găzdak šă dă Lazar

19 Isus zăšji: “Are om găzdak kari să ămbrăka ăm colji skumpi‡ šă ăm totă ză mănka skumpă mănkari. 20 Akulo are isto aša om sărak kari să čima Lazar kari are astupat ku čirevur pă jăl šă are pă košći la uša la ala găzdak. 21 Jăl ăš kivinje să fijă rănjit ku mrvicurlje šje kăđe dă pă masa alu omuluje găzdak. Kănji delj divljă čak vinje la jăl šă ăj ljinže čirevur. 22 U vinjit vreme kănd u murit kuldužu, šă anđeji lor dus ăm bracă la Abraham.§ Omu găzdak isto u murit šă u fost ăngrupat. 23 Ăm mari mukă ăm podzemlje,* găzdaku su ujtat sus šă u văzut pă Abraham dă dăparći šă pă Lazar kari are lăngă Abraham.

24 Šă jăl u plăns ăm mužjală: ‘Tata, Abraham fijăc milă dă minji! Mănăl pă Lazar la minji lasăl să ăntupaskă žježjitu ăm apă šă săm răšjaskă ljimba, kă mari mukur ăs pă minji ăm fokusta.’

25 Abraham u ăntors vorba: ‘Fišjoru amnjov, tu trăbă să či ăngănđešć dă aje kănd arej pă pămănt tu avej mulći bunji stvarur, kănd Lazar ave mulći relji stvarur. Ali jăl ăj aku ăm utjehă, kănd ješć tu ăm mukă. 26 Šă dă kutotu asta, ăntri noj šă ăntri voj ăj mari gropă făr dă kraj. Eje kari ar gănđi să mergă dă ajišje la voj nu poći, šă njiš njime nu poći dă la voj să vijă la noj.’

27 Atunšje omu šje are găzdak u zăs: ‘Mă arog la činji să ăl măj pă Lazar la kasa alu tata amnjov. 28 Ju am šinšj frac kari akulo kustă. Lasă să lji upozurulaskă să nu vijă pă ista lok pljin dă mukă!’

29 Abraham u ăntors vorba: ‘Jej ari kenvijur kari Mojsije šă proroci ari skris dă jej să lji opozurulaskă! Lasălji să pujă ureći la jej!’

30 A jăl u zăs: ‘O nu, Tata amnjov Abraham. Alor lji trăbă să lji vijă šjinjiva dăm morc, šă jej sur ănkăji.’

31 Abraham u ăntors vorba: ‘Dakă no punji ureče la Mojsije šă la prorokur, nur ănkređi njiš să să skolji šjinjiva dăm morc.’ ”

17

Kum să jărtenj šă să fijenj vjerni sluga

(Mt 18,6–7; 15; 21–22; Mk 9,42)

1 Isus u zăs alu učenici aluj: “Napadajur dă relji trăbă să vijă ali jao alu ala om pă kari vinji. 2 Aluj jar fi maj benji să ajvi petră dăm mlin ljigată la găt šă să să vărljaskă ăm apă, dă kit să puji pă grehur pă hej mišj. 3 Fijec ăm samă! Dakă fračitu ac vitešći ămpurišešćil; atunšje dakă su ănkăji, jartăj. 4 Makar să zgrešilaskă protiv dă činji šapči (7) răndur ăm una ză, dakă vinji la činji šapči (7) răndur să priznalaskă dă aje šje u făkut, jartăj.”

5 Apostolu u zăs alu Domnu: “Dănji maj mult ănkriđală!”

6 Domnu anostru u ăntors vorba: “Să vi avut ănkriđală makar aša dă mikă ka sămănca dă gorušičino zrno voj ac puće zăšji alu ljemnusta: ‘Skočići dăm vănj šă sămănăći ăm more!’, šă voj vic punji ureći.

7 Šjinji dăm voj zăšji alu sluga aluj, dă pă šje u lukra ăm telek ili păze pă biršj, să ac zăkă kănd vinji dăm lukru: ‘Hajd jec lok?’ 8 Mar ju zăšji am lok dă aje: ‘Dući šă fă šjeva dă mănkat, ščimbăc coljilje, šă ašćaptămă să mănănk šă să bjov, dă pă aje poc tu să šăs šă să mănăšj!’ 9 Šă ar kăpăta sluga šjeva ka posebnă zaslugă dă aje dă šje u făkut? Ju gănđesk kă nu. 10 Šă voj isto făšjec kutotu šje am zapovjedalit, trăbă să zăšjec: ‘Noj šćenj numa obični slugur. Noj numa anj făkut lukru anostru!’ ”

Ozdravalic ăs zešji (10) ominj ku gubă, a numa Samaritanac su zahvalalit

11 Aša pă kalje dă Jeruzalem, Isus u mers pă kalje kari sljedile granicurlje ăntri Samarija šă Galileja. 12 Are aje să tunji ăm unu dăm saturljelje šă jăl u aflat pă drik zešji (10) ominj ku gubă. Jej ur stat pă dăparči 13 šă ur mužjit la jăl: “O Isuse Domnu! Fijăc milă dă noj!”

14 Kănd u văzut pă jej, Isus u zăs: “Dušjec šă arătăcăvă la pop să vadă dakă ščec sănătoš.” Jej lur pus ureći, šă pă kalji jej ur fost čistilic.

15 Atunšje unu dăm jej kănd u văzut kă u fost čistilit su ăntors ăm napoj šă dăm tot graju slavale pă Dimizov. 16 Jăl u kăzut žjos pă ubrazu la pišjorilje alu Isus šă ju zahvalalit. Ali omula are Samaritanac.

17 Isus u ăntribat: “Nas re zešji (10) ominj kari as re čistilic? Hunđi ăs hešćelanc novă (9) ominj? 18 Nu su ăntors njime ăm napoj să đe slavalala alu Dimizov, čar strancusta?” 19 Atunšje jăl u zăs: “Skolăći šă dući pă kaljec. Ănkriđala ata ću spasalit!”

Kraljevstvo alu Dimizov ăj dapropi

(Mt 24,23–28, 37–41)

20 Kum u fost ăntribat dă la farizeji kănd u vinji Kraljevstvo alu Dimizov, Isus u ăntors vorba:

“Kraljevstvo alu Dimizov nu vinji, aša să potă ominji să promatralaskă dă pă znakovur. 21 Aša lume să nu potă să zăkă: ‘Ujtăći! Ajiše ăj.’ Ili: ‘Akulo ăj!’ Nu! Kraljevstvo alu Dimizov ăj ăntri voj!”

Isus spunji kă u vinji ăm napoj

22 Jăl u zăs lu učenici aluj: “U vinji vremi kănd vic kivinji să viđec una dăm zăljiljelje kănd ju, Fišjoru Omuluj, uj vladali ka kralju, ali kivinjala avostră no fi ispunulită. 23 Orikic ur zăšji: ‘Ujtăći akulo ăj! Ajišje ăj!’ Nu fužjec ăm njikere nu vă maknalec! 24 Kănd ju uj vinji Fišjoru alu Omuluj, ju uj vinji ka skripala pljin dă svetlă svitlăzănt dăm unu kap dă nor păn la altu kap dă nor. Aša u fi šă ku Fišjoru Omuluj ăm zua aluj. 25 Ali majnti dă aje, ju trăbujesk să patalaskă mult šă ju uj fi odbacalit dă la asta generacijă.

26 Kum are ăm zăljilje kănd Noa kusta,* aša u fi ăm zăljilje kănd ju Fišjoru Omuluj uj vinji. 27 Atunšje jej mănka šă bije, să ănsura šă să ămirita pănă ăm zuve kănd Noa u tunat ăm arkă. Šă poplava u vinjit šă u uništilit pă toc kari nas re ăm arkă.

28 Isto aša are ăm zăljilje kănd Lot kusta.* Jej mănka šă bije, kumpăra šă vinđe, šă sămăna šă gradale. 29 Ali pă zuva šje Lot u fužjit dăm Sodoma u kăzut fok šă sumpor dăm nor šă u uništilit pă jej toc. 30 Isto aša u fi dăm turdată pă zuve kănd ju, Fišjoru alu Omuluj muj ăntoršji. 31 Dakă ăj ăm aje zuva omu pă krovuš dă kasa* a stvarurlje aluj ăs ăm kasa, nu mergă žjos dă pă jelji să ăš je ku jăl. Isto aša dakă ăj om ăm telek, nu mergă akasă. 32 Ăngănđecavă dă băšăca alu Lot šje ju su dogodulit!† * 33 Šinji gođe ănšjarkă să ăš spasalaskă kustuš ala lu perđi a kari lu perđi ala u ave kust. 34 Ăm aje nopći ju vă spuj ur fi doj ominj ăm ista pat šă unu dăm jej u fi lot, halalănt u fi lăsat. 35 Dovă mujer una ur meljali făn, šă una u fi lotă, hajelantă u rămănje.” 36  ‡ *

37 Učenici ur ăntribat pă Isus: “Hunđi u fi aje Domnu.”

Jăl u odgovorulit: “Hunđi ăs ominj morc akulo u vinji lešinari.”§*

18

Usporedba dă sudacu hamiš

1 Isus u spus usporedba să areći alu učenikur kă om ar trăbuji uvjek să să aroži šă nikad să nu odustulaskă. 2 Jăl u zăs: “Ăm unu varoš are unu sudac. Omusta nu ave frikă dă Dimizov, njiš nu să brigale dă njime šje jej zăšji. 3 Šă akulo are una vădojă ăm varušula kari stalno vinje akulo la jăl, šă să aruga: ‘Apără mă dă dužmanu amnjov.’ 4 Una vremi nuj ažuta. Dă pă aje su apukat să să ăngănđaskă:

‘Nu am njiš šefălj frikă dă Dimizov, ili brigă pă lăngă ominj. 5 Kum gođe, ju uj ažuta alu asta udovică kă mult mă dosadalešći. Uj apăra, inače mu dosadali ku vinjala šă ku ăntribalurlje alji.’ ”

6 Atunšje Domnu Isus u zăs: “Ac băgat sama šje šu zăs săngur aluj sudacu hamiš?* 7 Šă atunšje nu da Dimizov điriptaći šă zaštită alu lume akuljesă aluj kari plănži la jăl zuva šă nopće šă jăl are strpljiv ku jej. 8 Ju vă zăk kă jăl u ažuta ku điriptači šă ku zaštită pă friš. Ali uj afla Fišjoru alu Omuluj dăstafelă ănkriđală ăm ominj kănd ju muj ăntoršji pă pămănt?”

Usporedba dă farizej šă dă poreznik

9 Isus u spus alta puvešči, alu orikic ominj kari asre tari uvjerilică ăm pravednostu alor, a jej pă alci să ujtă ku măržnjă. 10 Jăl u zăs: “Doj ominj ur mers sus ăm Hram să să aroži. Unu dăm jej are farizej, šă altu om are carinik. 11 Farizeju su skulat sus šă u zăs asta aruguminći păntru dă jăl: ‘O Dimizolje, ju dov hvală cijă kă nu mes ju ka hešćelanc ominj: pulkućic, hamiš, preljubnik, ili čak ka asta carinik. 12 Ju postulesk dovă răndur pă săptămănă; dov desetina cijă dă kutotu šje zaradalesk.’

13 Cariniku pă haje parći, u rămas dă parći, šă nu su ăndura să răđiši očiš ăm nor, numa ăš băče čeptu dă žalji šă zăšje: ‘Dimizolje aj milă dă minji grešnik!’ 14 Ju ăc zăk kă ala poreznik u mers akasă opravdan la Dimizov, a farizej nu. A tot omu kari să răđika săngur u fi ponizilit, ali eje kari u fi ponizni u fi răđikac.”

Isus blagoslovulešći pă kupij

(Mt 19,13–15; Mk 10,13–16)

15 Jej ur adus isto aša šă pă mišj kupijiš, să pujă Isus mănjilje pă jej să lji blagoslovulaskă. Ali kănd ur văzut aje učenici jej ljur svătit să ăj đe uđină. 16 Isus lju čimat atunšje la jăl šă u zăs: “Lasălji pă kupiji să vijă la minji šă nu lji branalec, kă kraljevstva alu Dimizov pripadalešći alu dastafel ka jej. 17 Anume, ju vă zăk: ‘Kă kari gođe no fi ka kupiji mišj ponizni nor puće să tunji ăm kraljevstva alu Dimizov.’ ”†

Teško ăj alu găzdašj să tunji ăm kraljevstvo alu Dimizov

(Mt 19,1–30; Mk 10,17–31)

18 Are unu vladar akulo kari u ăntribat pă Isus: “Bun Učitelju, šje trăbă să fak să kapăt kust dă erikeš?”

19 Ju zăs Isus aluj: “Adăšje mă čem pă minji bun?‡ Njime nuj bun čar unu Dimizov. 20 Zapovjedurlje alu Dimizov šćijă: ‘Nu fă preljub’, ‘Nu amură’, ‘Nu fura’, ‘Nu svedočuli ăm mišjună’, ‘Poštivălešćic pă tatusu šă pă mumăta.’ ”*

21 Jăl zăs: “Da šă asta am păzăt dăm tănjireme ame.”

22 Kănd u auzăt Isus aje, jăl ju zăs: “Ali ac ibizešći una stvară: dući šă vinđic kutotu šje aj, ămparcă banji alu sărašj, šă tu vi ave găzdăšijă ăm nor. Atunšje hajd šă sljedilešćimă pă minji.” 23 Ali kănd u auzăt aje, tari su ăntristat kă jăl are găzdak ša nu gănđe kutotu să văndă.

24 Kănd u văzut Isus kită dă tari su razočaralit, jăl u zăs: “Kită dă grov ăj dă eje kari ăs găzdašj să tunji ăm kraljevstva alu Dimizov! 25 Maj ušuri ăj alu devi să tunji păm urečilje dă ak, dă kită alu găzdak să tunji ăm kraljevstva alu Dimizov.”

26 Hej šje punje ureći ur zăs pă aje: “Šinji atunšje poći fi spasalit?”§

27 Isus u ăntors vorba: “Šje ăj nemoguće alu om, ăj moguće alu Dimizov.”

28 Atunšje Petar u zăs: “Benji noj anj lăsat kutotu, šă čanj sljedilit pă činji.”

29 Isus u ăntors u alor vorba: “Anume, ju vă zăk, kă šinji gođe ăš lasă kasaš, ili pă băšăcaš, ili pă fraciš, ili pă mumăsa šă pă tatusu, ili kupijiš păntru kraljevstva alu Dimizov, 30 a să nu kapići dă aje maj mult ăm asta kust dă kit ave, a u kăpăta pă altu svet kari vinji kustu dă erikeš.”

Isus jară spunje dă morče aluj

31 Isus u čimat pă dvanaest apostolur la jăl, šă u zăs: “Punjec ureči, noj mărženj ăm Jeruzalem šă kutotu akulo šje u fost skris dă la proroš ăm kenvija svăntă dă minji, Fišjoru Omuluj a aje su dogoduli: 32 Jej mu predali ăm mănjilje alu ominj kari nus Židovi šă dăm minji šor fašji šuf, uj fi bătut, jej mu skipa, 33 šă dă pă šje uj fi bičevălit šă uj fi amurăt, ali dă pă aje ju uj uskrsnuli treća zuva.”

34 Učenici nu ščije njimik dă asta. Elje vorbi ljur fost askunšă, šă jej nor prišjiput njimika šje să ăngănđe Isus.

Isus ozdravalit pă orb om dă apropi ăm Jerihon

35 Kum ăs re apropi ăm Jerihon, šjeva ka omu orb šăđe pă drik šă kulduže. 36 Kănd omu orb u auzăt kă gărmadă trešji pă akulo, jăl su ăntribat šje ăj aje. 37 Aša jur spus kă Isus dăm Nazaret u trikut pă akulo. 38 Pă aje u mužjit: “Isuse Fišjoru alu David,* mă arog la činji aj milă dă minji!” 39 Lume kari umblă ăm nenći ăj zăšje să takă, ali jăl su apukat šă maj tari să mužjaskă la jăl: “O Fišjoru alu David aj milă dă minji!”

40 Atunšje Isus u stat šă u dat zapovjed să ăl adukă la jăl. Jăl lu ăntribat: 41 “Šje gănđešć să fak păntru činji?”

Šă jăl u ăntors vorba: “O Domnu, ju gănđesk să văd!”

42 Isus ju zăs: “Ujtăći! Ănkriđala ata ću ozdravalită.” 43 Šă jăl odma u kăpătat să vadă. Šă lu sljedilit pă Isus, šă slavale pă Dimizov. Šă totă lume kari ur văzut dăđe slavă alu Dimizov.

19

Zakej să ănkăješči

1 Isus u vinjit ăm Jerihon šă u trikut ăm ala varuš. 2 Šă akulo are om šje să čima Zakej. Jăl are glavni poreznik, šă are găzdak. 3 Jăl ănšjărka să vadă pă Isus šă să saznalaskă šjinji ăj jăl. Ali nu ăl puće să ăl vadă akulo asre mulc ominj daje kă jăl are niskă om. 4 Dăm ala rănd jăl u aljărgat ăm nenći šă su urkat pă ljemn dă divlja smokvă ăm nadă kă lu viđe daje kă Isus vinje pă aje kalje.

5 Kănd u vinjit Isus pă lokula, jăl su ujtat sus šă lu văzut pă jăl, šă ju zăs: “Zakej, păfriš haj žjos, kă ju trăbă astăs să vju la činji akasă.”

6 Šă jăl su ăngribit să vijă žjos šă lu apukat ku fălušăjă. 7 Kănd ur văzut lume aje, jej toc gumunje: “Jăl u meržji la om kari ăj grešnik!”*

8 Zakej su skulat šă u zăs: “Domnu, ujtăći! Ju dov žămătaći dăm găzdăšije ame alu sărašj. Šă dakă am ănšjăljit pă šjinjiva, ăntork patru răndur majmult.”

9 Isus ju zăs aluj: “Astăs spasenje u vinjit la asta kasa,† kă šă asta ăj fišjoru alu Abraham.‡ 10 Kă ju Fišjoru alu Omuluj am vinjit să kotă šă să spasalaskă pă ominj kari u fost pirdut.”§

Slugurlje alu Dimizov ar trăbuji să rămăji vjerni

(Mt 25,14–30)

11 Mulc ominj ur auzăt elje vorbi, kum are dapropi dă Jeruzalem, šă ominji să gănđe kă kraljevstva alu Dimizov odma su apuka.* Isus daje su apukat să lji spuji maj una usporedbă. 12 Jăl u zăs: “Unu găzdak om su gătat să mergă ăm dăparći pămănt să kapići kraljevstva šă atunšje să să ăntorkă. 13 Jăl u čimat pă zešji (10) slugur, šă lju dat pola kila dă aržjint†,‡ šă u zăs: ‘Făšjec korist aje păn šje nu mă ăntork.’ 14 Ali ominji dăm lokula aluj ăl mărzăle, šă u mănat pă predstavnišj dă pă jăl să zăkă: ‘Noj nu gănđenj asta om să nji fijă kralj.’

15 Ali jăl su ăntors ku autoritet dă kralj šă u dat zapovjed să ăj adukă pă slugurljelje alu kari u dat banj să vijă dădănenći să đe izvještaj šje ur făkut ku banji. 16 Elši sluga kari u vinjit, u zăs: ‘Domnu, banji atej mu adus dă zešji (10) majmult.’ 17 Šă jăl u zăs aluj: ‘Măndru! Tu ješć bun sluga. Daje kă are vjeran ku mik, aku aj autoritet pă zešji (10) varušur.’

18 Altu om u vinjit, šă u zăs: ‘Domnu, banji atej su răđikat dă šinšj (5) răndur.’ 19 Šă jăl u zăs isto astuje: ‘Ju cuj da autoritet pă šinšj (5) varušur.’

20 Šă treći (3) u zăs: ‘Domnu, ajišje ăj banji atej, ju am păzăt păntru činji, am pus ăm maramică. 21 Mijă mi are frikă dă činji daje ka ješć strog om: Tu jej šje naj ulagalit šă akuljež šje naj sămănat.’

22 Šă u zăs kralju ăm ănturšjală dă vorba: ‘Dăm gura ata cuj suduli, njiš korist sluga! Tu šćijej kă mes om strog, šă jov šje nuj amnjov, šă akuljeg šje nam sămănat.§ 23 Atunšje adišje naj pus banji ăm bankă? Să vi putut šjeri banji ku kamaturlje kănd maš ăntoršji.’ 24 Atunšje kralju u zăs alu hej šje stăće akulo: ‘Loc banji dă la jăl šă dăđecăl alu ala kari ari zešji (10).’

25 Jej ur zăs: ‘Ali Domnu, jăl mar ari šinšj (5) kilă dă aržjint!’

26 Ju vă zăk: Kari ari u ave majmult, a heje kari nari čak šă haj pucăn šje ari u fi lot dă la jăl.* 27 A alu dužmanji amej kari nu gănđe să fjuv kralju alor, adušjecălji ajišje šă amurăcălji ăm oči amej!”

Isus tună ăm Jeruzalem ka Kralju

(Mt 21,1–11; Mk 11,1–11; Iv 12,12–19)

28 Kănd Isus u spus usporedbe, u mers maj pă dăparći pă kalje dă Jeruzalem. 29 Kănd Isus vinje mar apropi dă lok ăm Betfaga šă Betanija la planina dă maslinur, jăl u mănăt pă doj učenikur aluj ăm nenći. 30 Jăl u zăs: “Dušjec ăm sat ăm nenči. Kum vinjec ăm lok, voj vic afla pă magar pă kari njime no šăzut.† Dăzljigăcăl šă adušjecăl la minji. 31 Dakă vu ăntriba šjinjiva: ‘Adišje ăl dăzljež?’, numa zăj: ‘Alu Domnu ăj trăbă.’ ”

32 Šă kari u fost mănată ur aflat točno kum jăl u zăs. 33 Čak šă kănd dăzljiga pă magar, gazdurlje u ăntribat: “Adišje dăzljigăc?”

34 Šă ănturšjala dă vorba are: “Alu Domnu ăj trăbă.” 35 Šă lu dus la Isus šă ur pus haljinurlje alor pă magar šă u pus pă Isus sus pă jăl să šadă.

36 Kum măržje jăl ăm nenći, lume punje haljinurlje alor pă driku hunđi prušule să đe čast alu Isus. 37 Šă baš kum vinje jăl apropi dă varuš hunđi planina dă maslinur să slăbođi žjos, toc učenici aluj sur apukat să kănći ăm mari fălušăjă, šă dăm tot graju slavale pă Dimizov dă kutotu mari čudur šje ur văzut. 38 Jej mužje:

“Blagoslovulit să fijă

kralj kari vinji ăm numilje alu Domnu!

Putuljală ăm nor,

šă slava alu Dimizov!”*

39 Orikic dă farizej ăm gărmadă jur zăs: “Učitelju, zălji alu učenici atej să nu svitaskă aje.”

40 A Isus lju zăs: “Dakă jej ur tăšje, petrilje sur apuka să mužjaskă ăm slavă.”

Isus plănži pă Jeruzalem

41 Kănd u vinjit Isus maj apropi la varuš su apukat să plăngă pă jej dasupra. 42 Atunšje jăl u zăs: “Să vi šćut numa ăstăs šje adušji putuljala ata!‡ Aku ăj askunsă dă la oči atej. 43 Daje kă vinji vreme kănd dužmanji atej ur riđika falur pălăngă činji, jej čur opkululi šă čur ănkuje dăm totă parće. 44 Šă jej čur uništili pă činji do kraja šă kutotu šje kustă akulo šă no maj rămănje ăm činji njiš una petră pă alta petră, kutotu păntru aje kă nu aj prepoznulit vreme kănd Dimizov u vinjit la činji.”§

Isus mănă afară dăm Hram pă ominj kari vinđi

(Mt 21,12–17; Mk 11,15–19; Iv 2,13–22)

45 Isus u mers ăm Hram, šă su apukat să lji măji afară pă eje kari vinđe šă kumpăra ăm nontru. 46 Jăl u zăs alor: “Skris ăj ăm svăntă kenvija: ‘Kasa ame u fi kasa dă aruguminći’* ali voj ac făkut ‘špiljă dă pljačkaš!’ ”**

47 Dă zuva Isus ănvăca ăm Hram, a mar popur šă učitelji dă zakonu alu Mojsije šă alci vođur kari as re židovur planărze să ăl amori pă jăl. 48 Ali jej nor aflat njimika kum ar fašji aje, daje kă lume să cănje apropi dă jăl, šă punje tari ureći la vorbilje aluj.

20

Isus ari vlast dă la Dimizov

(Mt 21,23–27; Mk 11,27–33)

1 Mar popur, učitelji dă zakonu alu Mojsije šă alci vođur kari as re židovur ur vinjit la Isus ăm una ză kănd ănvăca pă lumi ăm Hram šă propovjedale Hir fălos. 2 Jej lor ăntribat pă jăl: “Pă alu šinji autoritet fašj stvarurlješće? Šinji cu dat asta autoritet?”

3 Jăl u zăs: “Lasăcămă pă minji să vă ăntreb una stvar šă ăj dă voj să ăm ănturšjec vorba: 4 Anume Dimizov u zăs alu Ivan să bučuzaskă pă ominj, ili ominji u zăs aje să fakă?”

5 Jej ur svătit una ku alt šă zăšje: “Dăkă anj zăšji ‘dă la Dimizov’, u ăntriba: ‘Adăšje atunšje nu ănkriđec?’ 6 Ali dăkă anj zăšji noj: ‘Dă la ominj’, totă lume u vărlji petri pă noj să nji amori. Kă jej ăs uvjerilic kă Ivan are prorok.” 7 Aša jej u ăntors vorba kă jej nu šćije dă hunđi u vinjit autoritet să bučuzaskă.

8 Šă Isus u zăs: “Njiš ju nu vuj spunji ku alu šinji autoritet fak stvarurlješće.”

Isus fašji usporedbă ku židovski vođur ku rej vinogradarur

(Mt 21,33–46; Mk 12,1–12)

9 Isus su apukat să spujă usporedbă alu lume: “Are unu om kari u sămănat vinograd šă u lăsat ăm najam vinogradu alu šjeva ka ominji, šă jăl atunšje u fužjit dăm pămăntula pă maj lungă vremi. 10 Kănd u vinjit vreme, jăl u mănat pă sluga la ominj ăm vinograd să ăj đe parće aluj dăm plodur kari jej duguvule aluj, ali ominji lor bătut šă lor mănat ku mănjilje golji. 11 Atunšje u mănat pă altu sluga ali šă pă jăl lor bătut, vređălit šă lor mănat ku mănjilje golji. 12 Jăl u ănšjirkat să măji pă treći sluga, ali šă pă jăl lor ranalit šă lor arukănt.

13 Gazda dă vinograd u zăs pă aje: ‘Šje să fak? Ju uj măna pă fišjoru amnjov plăkut. Dar kănd lu viđe pă jăl, pălăngă jăl ur ave respekt.’

14 Ali ominjije kănd lor văzut sur ligizit ăntri jej: ‘Jăl ăj nasljednik. Hajc să ăl amurănj aša nasljedstva aluj să nji rămăji anovă.’ 15 Atunšje lor dus afară dăm vinograd šă lor amurăt.

Aku šje u fašji gazda dă vinograd? 16 Jăl u vinji šă u uništili pă ominjije. Šă u da ăm najam vinogradu alu alci.”

Kănd u auzăt jej aje kum ominji urăt să ponašalešči, jej ur zăs: “Nu đe Dimizov!”

17 Jăl su ujtat pă jej, šă u zăs: “Skris ăj svăntă kenvija:

‘Petră kari graditelji u vărljit ăndărăt

u fost aku petră zaglavnă?’*

Šje značalešći asta? 18 Toc kari kađi pă petre u fi zdrubit pă dărăbelji, šă toc pă kari kađi u fi zdrubic.”

19 Učitelji dă zakonu alu Mojsije šă mar popur ur ănšjirkat să pujă mănjilje pă jăl ăm ala šas ali alor lji frikă dă lumi. Jej ur prišjiput kă jăl u spus dă asta usporedbă protiv dă jej.

Popi ănšjarkă să prevaralaskă pă Isus kănd ăl ăntriba dă porez

(Mt 22,15–22; Mk 12,13–17)

20 Popi šă alci vođur ăl pratale pă Isus šă or mănat pă špijunj, ominj kari trišje ka ominj đirepc kari ar trăbuji să ăl optužulaskă pă Isus ăm šjeva šje ar zăšji krivo aša să ăl adukă pă Isus ăm mănjilje dă upravitelj alu Rim. 21 Aša lor ăntribat pă jăl: “Učitelju, noj ščijenj kă aje šje zăšj šă ănvec ăj točno, šă kă nu arec njiš šefălj parći, ali tu ănvacă anume kalje lu Dimizov. 22 Aku ăj benji dă noj židovur să plăčenj porez lu car ili nu?”*

23 Isus u shvatalit kum jej as re lukavi šă lju zăs alor: 24 “Arătam banji ku kari plăčešč porezu.† Aku alu šjinji ăj ubrazu šă numilje sus?”

Jej ur zăs: “Alu car.”

25 “Atunšje plăčec alu car šje ăj pripadalešći lu car šă dăđec lu Dimizov šje pripadalešći alu Dimizov!” 26 Jej nu puće să aflji njimika rov ăm svatu aluj ăntri toc lumi, šă jej asre ămirac la ănturšjala dă vorba aluj, šă u tăkut.

Saduceji ăntrabă pă Isus dă uskrsnuće

(Mt 22,23–33; Mk 12,18–27)

27 Aku orikic saduceji‡ kari zăšji kă njime nu su skula dăm morc ur vinjit la jăl, ku trik ăntribală: 28 Jej ur zăs: “Učitelju, Mojsije u pus žos zakon păntru noj kă dakă fračisu omuluj ar muri šă lasă pă băšăcaš făr dă kupij, atunšje fračisu aluj trăbă să u ămirići šă să răđišji familija păntru fračisu mort.*§ 29 Undată asre šapči frac. Elši u lot băšăcă šă u murit făr dă kupij. 30 Šă drugi u lotu pă je, šă jăl u murit făr dă kupij. 31 Šă treći u lotu pă je. Maj toc šapči ur lotu šă ur murit, šă njiš unu no avut kupij ku je. 32 Pă zadnji šă mujere u murit. 33 Aku lu šjinji u fi băšăce kănd or uskrsnuli morci? Ăngănđeščići kă toc šapči ur avutu dă băšăcă.”

34 Isus u ăntors vorba alor: “Ăm asta svet lume să ămirită šă să ănsoră. 35 Ali eje kari ur fost smatralic vredni să uskrsnulaskă dăm morc njiš nu su ănsura, njiš nu să ămirită. 36 Šă jej nu poći maj mult nikad să mori, kă jej ăs kupiji alu Dimizov daje kă ăs riđikac dăm morc. Jej ăs ka anđeji. 37 Atunšje dă uskrsnuće šă Mojsije u arătat aje ăm svedočulala aluj dă grmu šje arđe. Akulo jăl čamă pă Domnu alu Dimizovu lu Abraham, Dimizovu lu Izak, šă Dimizovu lu Jakov, multă dobă dă pă šje jej ur murit.* 38 Anume, Dimizov nuj Dimizovu alu hej morc, mar alu hej kari kustă, kănd toc kustă păntru jăl.”*

39 Šjeva ka učitelji dă zakonu alu Mojsije u priznalit: “Učitelju, tu aj svitit benji!” 40 Dă pă aje jej nu sor maj ăndurat să ăl ănšjeršji ku ăntribalur.

Mesija ăj maj mari dă kit Car David

(Mt 22,41–46; Mk 12,35–37)

41 Isus u ăntribat: “Šje gănđešći jej kum svitešći dă Mesija kă ăj numa Fišjoru lu Car David? 42 David dă jăl săngur ăm kenvije dă Psalmur zăšji:

‘Domnu u zăs alu Domnu amnjov:

Šăz pă desna parće ame.

43 Šă ju uj vărlji pă dužmanji atej dăsup pišjorilje atelji.’ *

44 David jasno ăl čamă: ‘Domnu’, atunšje kum poći jăl să ăj fijă fišjor?”†

Isus upozoravalešći pă učenici aluj să să păzaskă dă učitelji dă zakonu alu Mojsije

(Mt 23,1–36; Mk 12,38–40; Lk 11,37–54)

45 Isus svite lu učenici aluj a totă lume punje ureći. 46 Jăl u zăs: “Je sama dă učitelji dă zakon alu Mojsije. Jej uživalešči să să šetalaskă ăm haljinur lunž šă să fijă pozdravalic ku poštovanje ăm varuš pă trgur šă jej plašji să šadă lokurlje časni ăm sinagogur šă pă nuntur. 47 Jej pljačkalešći pă udovicur ăm kăšălje alor, kănd fašji lunž aruguminći dă predstavă. Ali jej ur kăpăta maj gre kaznă.”

21

Udovica dă kutotu šje ari alu Dimizov

(Mk 12,41–44)

1 Kum su ujtat ăm sus Isus u văzut pă ominj găzdašj kum bagă banj ăm škatulă kari are ăm Hram. 2 Jăl u văzutu isto aša pă mujere vădojă kum u pus ăm nontru doj mišj banj dăm aržjint. 3 Isus u zăs: “Ju vă zăk anume, kă asta sărakă vădojă anume u dat maj mult dăm toc jej. 4 Adišje? Daje kă toc alci or dat dobrovoljni prilog lu Dimizov dăm aje šje ave mult kănd mujere u dat dăm sărăšijă šă kutotu šje ave dă kust.”

Znakur dă ănturšjala lu Krist

(Mt 24,1–22; Mk 13,1–20)

5 Kănd učenici svite dă Hram, šă zăšje kă ave măndri mar petri, šă are ukrasalit ku ukrasur kari ur dat ominji alu Dimizov, Isus u zăs: 6 “A dă ešće stvarur la šje vă ujtăc aku, zuva u vinji, kănd njiš una petră no rămănje ajiše una pă alta. Jelji ur fi toći vărljići žos.”

7 Jej lor ăntribat pă jăl: “Učitelju kănd u fi aje? Šă šefălj znakuvur ur fi kari ur zăšji kănd u fi?”

8 Jăl u zăs: “Ujtăcăvă să nu fijec zăbunjic. Multă lumi ur vinji ăm numilje amnjov šă ur zăšji: ‘Ju mes Mesija’, šă ‘Vreme ăj apropi.’ Ali nu băgăc sama la jej. 9 Šă kănd auzăc dă tabărur šă dă nemirur nu fijec frikoš, kă ešće događajur trăbă să fijă elši ali kraj no vinji aša pă friš.” 10 Jăl isto aša lju zăs: “Nacija sur boruli protiv dă nacija, šă kraljevstva protiv dă kraljevstva. 11 Šă u fi potresur pă različită lokur isto ka šă fome šă kugur. Šă pă nor ur fi frikoši stvarur dă văzut šă urăći znakur.

12 Ali majnti dă šje u fi kutotu asta, šă vor apuka. Jej vur adušji ăm sinagogur la sud šă vor băga ăm čemicur. Jej vur trăje la kraljur šă la alci vladar daje kă ščec učenici amej. 13 Kutotu asta vu da šansă să svedočulec. 14 Ali nu vă brigalec šje ac zăšji ăm nenći dă obrană. 15 Kă ju voj da ăm vreme firi šă mărđuljijă ăm aje meră dă njime no puće să să obranalaskă dă aje, ili să să bată protiv dă aje. 16 Šă voj vic fi izdalic, da čak šă dă la roditelji avoštri šă dă la frac šă dă la njam, urtašj, šă orikic dăm voj ur fi amurăc. 17 Toc vor mărzăli daje kă ščec učenici amej. 18 Tot njiš unu păr* dă pă kapičilje avoštri nu vu piri. 19 Šă dăkă nu odustanalec vic kăpăta kust dă erikeš.”

Proroštvo dă uništenje dă Jeruzalem

(Mt 24,15–21; Mk 13,14–19)

20 Isus spunje: “Voj vic viđe Jeruzalem opkolulit dă kătănj, atunšje voj ac šći kă u fi uništen. 21 Atunšje eje ăm regija Judeja trăbă să skepi ăm planinur, eje kari kustă ăm varuš trăbă să fugă dă akulo šă heje păm satur să nu mergă ăm varuš. 22 Kă ăm elje zălji dă osvetă kutotu stvarurlje dăm Kenvija svăntă sur umplje. 23 Jao alu elje kari ăs gărjonji ili rănješći pă căcă kupij ăm zăljilje kă bjeda šă mirgu protiv dă eje ominj u fi mari! 24 Orikic ur muri pă špica dă mač šă ostali ur fi zarobulic ăntră mulći nacijur. Jeruzalem u fi kălkat dă la ominji kari nus židovi păn šje nu lji trešji vreme dă vladalală.”*

Isus svitešči kum su ăntoršji napoj pă pămănt

(Mt 24,23–35; Mk 13,21–31)

25 Isus spunje: “Akulo ur fi znakur, pă sori, lună šă pă šćevilje, šă ominji pă pămănt ur fi ăm mari nevoljur, dă graju mari dă valovur. 26 Sufljičilje ominjilor lu lăsa dă frikă dă ha šje tek u vinji pă svet kă silurlje dăm nor sur zdrănšjina. 27 Šă atunšje jej ur svedočuli kă ju am vinjit Fišjoru Omuluj pă oblak* ku mari pučeri šă ku slavă. 28 Kănd u fi asta ujtăcăvă sus šă răđikac kapičilje kă Dimizov vinji să vă oslobudulaskă.”

Usporedbă dă ljemnu dă smokvă

(Mt 24,32; Mk 13,28)

29 Isus lju spus usporedbă: “Băgăc sama la ljemnu dă smokvă, šă alčilje ljemnji! 30 Kit să punji listur, voj viđec kă vara ăj apropi. 31 Isto aša kănd vi viđe asta kă u fi voj ac šći kă kraljevstva lu Dimizov ăj apropi. 32 Anume, ju pot zăšji: asta ominj kari kustă no fužji ăndărăt majnti dă šje kutotu asta no fi.† 33 Norurlje šă pămăntu u trešji ăndărăt, ali vorbilje amelji nikad nor trešji.”

Fijec spremni dă Isusov dolazak

(Mt 24,36–51; Mk 13,32–37)

34 Isus u zăs: “Nu lăsa brigur ăm sufljituc dă mănkari, butură šă brigur dă asta kust, să nu vă dukă dă la Dimizov kă zuve poći să vijă 35 dăm turdată. Kă u vinji pă toc bez obzira hunđi kustăc pă pămănt. 36 Păzăc dăm ala rănd pă toći vremilje. Šă arugăcăvă să fijec spremni să skăpăc dă kutotu asta šje u fi, šă să pučec să fijec ăm nenće ame la Fišjoru Omuluj făr dă frikă.”

37 Ăm totă ză Isus ănvăca ăm Hram, ali nopće jăl fužje afară šă ăš făšje lok la planina dă maslinur. 38 Ali dă điminjaca răkori, totă lume vinje să pujă ureći la jăl ăm Hram.

22

Juda su ligizit să izdălaskă pă Isus

(Mt 26,1–5, 14–16; Mk 14,1–2, 10–11; Iv 11,45–53)

1 Are apropi Pasha, kari are elši ză dă blagdan dă pita făr dă kvas. 2 Mar popur šă učitelji dă zakonu alu Mojsije planărze kum ar puće să amori pă Isus ali alor lji are frikă dă lumi.

3 Atunšje Sotona u tunat ăm Juda Iskariot, kari are unu dăm dvanaest (12) apostola. 4 Jăl u mers šă su ligizit ku mar popur šă ku stražari dă Hram kum ar puće să ăl izdalaskă pă Isus. 5 Jej asre făloš dă aje šă sor ligizit ku Juda să ăj đe banj. 6 Juda su ligizit šă atunšje su ujtat dă prilikă să ăl izdalaskă pă jăl afară pă askuns făr dă lumi.

Priprema dă Pasha

(Mt 26,17–19; Mk 14,12–16)

7 Zuva dă Pita făr dă kvas, u vinjit pă kalji birkuca pă Pashă a aje trăbuje să fijă žrtvovalită. 8 Aša Isus u mănat pă Petar šă pă Ivan šă lju zăs: “Dušjec šă pripremilec večera dă Pashă păntru noj să mănkănj.”

9 Jej lor ăntribat pă jăl: “Hunđi gănđešć să pripremilenj?”

10 Jăl lju zăs alor: “Punjec ureći, kum vinjec ăm varuš, voj ac afla pă om kari dušji mari bukal dă apă. Sljedilecăl păn la kasa hunđi meržji. 11 Atunšje zăšjec lu kapu dă kasă: ‘Učitelju ăntrabă, Hunđi ăj soba ăm kari pot mănka večera dă Pashă ku učenici amej?’ 12 Jăl cu arăta atunšje soba sus pă kat mari šă opremilită ku kutotu. Făšjec pripremurlje akulo.” 13 Aša jej ur mers šă ur aflat stvarurlje kum Isus ljor zăs, šă jej ur făkut priprema dă večera pă Pashă.

Zadnja večera lu Domn

(Mt 26,20–30; Mk 14,17–26; Iv 13,21–30; 1 Kor 11,23–25)

14 Kănd u vinjit vreme să mănăšji una, Isus šu lot lok la masă, šă ku jăl asre dvanaest (12) apostolur. 15 Jăl u zăs: “Ju am avut mari vojă să am večera dă Pashă ku voj majnti dă šje uj patali ku morče. 16 Ju vă zăk kă nikad maj mult nu uj mănka večera dă Pasha majnti dă šje nu su ispunuli ăm kraljevstva lu Dimizov.”*

17 Atunšje u lot kljištaru ku vin šă u dat hvală alu Dimizov, šă u zăs: “Loc asta šă ămpărcăc ăntri voj. 18 Ăm napoj, ju vă zăk, ju noj be dă plodu dă strugur păn šje no vinji kraljevstva lu Dimizov.”

19 Isus u lot pita, šă u dat hvală alu Dimizov, u rupt ăm dovă šă u dat la učenici aluj šă u zăs: “Asta ăj tela ame, kari u fost dată păntru voj. Făšjec asta ăm ăngănđală dă minji.” 20 Šă isto aša dă pă mănkari, jăl u lot kljištaru dăm kari toc ur be šă u zăs: “Asta kljištar ăj novi zavjet ăm sănžilje amnjov, kari ăj vărsat păntru voj.

21 Ujtăcăvă kă izdajica ame ăj la masă apropi dă minji! 22 Ju Fišjoru Omuluj uj muri kă aša are skris ăm nenći ali jao lu omula kari mu izdalit!” 23 Pă aje jej sor apukat să să ăntrebi una pă alt kari ar fašji aje.

Ponizni ăs maj mari ăm kraljevstva alu Dimizov

(Mt 20,25–28; 19,28; Mk 10,42–45)

24 Isto aša su apukat apostoli unu svat ăntri jej, ka šjinji ar trăbuji să fijă maj mari ăntră jej. 25 Aša Isus u zăs: “Kraljevi dă asta svet vladalešći ku narodu pă koristu alor šă ari pučeri pă jej, šă jej săngur zăšji kă fašji benji. 26 Ali nu ăj aša ku voj! Lasăc pă maj mari dăm voj să fijă hăl maj ponizni, a hăl maj bătărn ka sluga. 27 Aku šjinji ăj maj mari, gostu la masă ili poslužitelju kari ăj sluga? Hăl kari ăj la masă da nu? Ali ujtăći, ju mes ajišje ku voj ali ka sluga avostru. 28 Voj ac rămas ku minji păm ănšjirkalurlje amelji. 29 Kum mu dat Tata amnjov kraljevstva mijă, aša isto, ju voj da avovă, 30 pravo să mănkăc šă să bijec la masa ame ăm kraljevstva ame, šă să šăđec pă prijestolje, să sudulec pă dvanaest plemurlje dă Izrael.”

Isus spunji alu apostolur dă kušnjur šă dă pretnjur šje vinji

(Mt 26,31–35; Mk 14,27–31; Iv 13,36–38)

31 Isus u zăs: “Šă tu Šimun, Šimun, punji ureći! Sotona u šjirut dopuštenje să vă iskušulaskă ka pă pšenică ăm sito.† 32 Ali ju mam arugat păntru činji, dă ănkriđala ata să nu kadă. Šă tu trăbă să ămbălurec ăm vjeră pă fraci atej kănd vij ăm napoj la minji.”

33 Petar u zăs: “Domnje ju mes spreman să mă duk ăm čemică šă să mor ku činji!”

34 Isus u ăntors vorba: “Lasă mă să ac zăk kă kukošu no kukuruzu astăs majnti dă šje tu mi tăgădi ăm tri răndur kă nu mă kunošć.”

35 Isus jară lju ăntribat: “Kănd vam mănat afară făr dă đibularuš šă făr dă tăšč, ili cipiliš, arec ăm šjeva ka potreba?”

Jej u zăs: “Nu.”

36 Ali jăl u svătit: “Maj mejnkulo, dakă avec đibularuš jec ku voj, šă isto aša šă taška šă dakă nu aj mač vinđi šubac šă kumpără mač.‡ 37 Kă sigurno trăbă să să ispunulaskă šje are skris dă minji, anume: ‘Jăl are smatralit dă zločinac’*–isto šje u zăs proroci dă minji trăbă să să ispunulaskă.”

38 Atunšje jej ur zăs: “Ujtăći Domnje, noj avenj doj mačur.”

Jăl u ăntors vorba: “Aku ăj dăstul ku asta svat.”§

Muka alu Isus ăm gardu dă Getsemanija

(Mt 26,36–46; Mk 14,32–42)

39 Isus u mers aku la Planina dă maslinur, kum ave jăl običaj să fakă, šă učenici aluj ur vinjit ku jăl. 40 Kănd u vinjit jăl pă lok, jăl u zăs alor: “Arugăcăvă dă aje să nu kăđec ăm kušnjă!”

41 Jăl su maknulit ăndărăt dă la jej aša dă parči ka kum aj vărlji petră, šă u kăzut pă đinuc, šă să aruga. 42 Jăl u zăs: “Tata, dakă tu gănđešć je kljištarusta dă patnjă dă la minji! Jară nu fijă ame vojă mar ata fijă făkută!” 43 Atunšje anđalu dăm nor u vinjit šă lu ămbălurit pă jăl. 44 Kum are ăm mari mukur jăl šă maj tari să aruga. Šă znoju aluj su făkut ăm kapljicur, dă sănži kura pă pămănt.* 45 Atunšje Isus su skulat dăm aruguminći šă u mers ăm napoj la apostoli aluj. Jăl lju aflat kum să kulka činjic dă žalji. 46 Aša jăl lju zăs: “Adăšje vă kulkăc? Skulăcăvă šă arugăcăvă să nu kăđec ăm kušnjă!”

Isus ăj apukat

(Mt 26,47–56; Mk 14,43–50; Iv 18,3–11)

47 Isus inka svite kănd ur vinjit mulc ominj. Jej ur vinjit dă pă jăl. Unu dăm jej are šă Juda unu dăm dvanaest (12) apostolur. Jăl u vinjit dă apropi la Isus šă lu surutat ăm ubraz. 48 Ali Isus ju zăs aluj: “Juda, izdalešć pă minji, Fišjoru alu Omuluj, ku surutala?”

49 Apostoli kănd u văzut šje su dogodulit jej ur ăntribat: “Domnu, să nji băčenj ku mačurlje?” 50 Šă unu dăm jej u luvit ku maču pă sluga lu popa mari, šă ju tijet ureče.

51 Isus u zăs: “Dăstul, nu maj vă băčec!” Jăl u pus măna pă ureći šă lu iscjelilit.

52 Atunšje Isus u zăs lu mar popur šă lu straža dă Hram, šă lu bătărnji kari ur vinjit afară protiv dă jăl: “Ac vinjit ku mačur šă ku palicur ka pă buntovnik? 53 Nikad nac răđikat njiš žježijtu protiv dă minji kănd arem ku voj ăm totă ză ăm Hram. Ali aku ăj vreme avostră šă să vladalaskă tama.”†

Petar tăgădešći pă Isus

(Mt 26,67–75; Mk 14,66–72; Iv 18,15–18, 25–27)

54 Atunšje jej lor apukat pă Isus, lor dus ăndărăt šă lor dus la kasa la maj mari popă. Petar sljedile pă dăparči. 55 Fok ur făkut ăm sredina dă udvar, šă kum šăđe lume akulo, Petar u vinjit ăntri jej. 56 Una tănără sluškinja lu văzut kă šađi ăm lumina dă fok, u mucăt pă jăl tari šă u zăs dă pă aje: “Omusta are ku jăl isto.”

57 Ali jăl u tăgădit šă u zăs: “Nu, ju nu mes. Ju nu ăl kunosk pă jăl!”

58 Nu mult dă pă aje altu om lu văzut šă u zăs: “Spunji! Tu ješć unu dăm jej!”

Ali Petar u ăntors vorba: “Ju nu mes!”

59 Hunđiva unu šas dă pă aje altu om uporno tvrdăle: “Sigurno, asta om are ku jăl, kă jăl ăj Galilejac!”

60 Ali Petar u zăs: “Ju nu šćuv dă šje svitešć!” Šă točno atunšje kănd inka svite, kukošu u kukuruzăt. 61 Domnu su ăntors šă su ujtat pă Petar. Šă vorbilje lu Domnuluj ur vinjit ăm napoj la Petar, kum u zăs jăl: “Majnti dă šje kukošu u kukuruză astăs tu mi tăgădi pă minji ăm tri răndur.” 62 Šă Petar u mers afară šă plăngănt tari.

63 Ominji kari ăl păze pă Isus ăš făšje šjuf dăm jăl šă ăl băče. 64 Jej ur pus fljancă pă oč, ăl luve ăm ubraz šă să akăca dă jăl: “Ajde prorokulešći! Spunji nji šjinji ču luvit ăm ubraz?” 65 Šă jej alu Isus ur zăs maj mulći urăči vorbi.

Isus ăj la maj mari sud

(Mt 26,59–66; Mk 14,55–64; Iv 18,19–24)

66 Dă răkori ăm alta ză, bătărnji, una ku mar popur šă učitelji dă zakonu alu Mojsije, ur adus pă Isus ăm nenće dă sudu alor. 67 Jej ur zăs: “Spunjinji dakă ješć tu Krist.”

Jăl u ăntors vorba: “Să vă spuj nu mac ănkređi, 68 šă să vă ăntreb pă voj dă Krist, voj nu ac ăntoršji vorba. 69 Aku maj menkulo ju, Fišjoru alu Omuluj, uj fi ăm pučeri pă desna parći dă măna lu Dimizov.”*

70 Šă jej toc ur zăs, “Atunšje tu ješć Fišjoru alu Dimizov?”

Šă jăl u ăntors vorba: “Da baš kum zăšjec! Ju mes!”

71 Atunšje jej or zăs: “Šefălj dokazur maj mult nji trăbujă? Noj săngur anj auzăt dăm gura aluj!”

23

Isus la Pilat kari are upravitelj šă rimljanin

(Mt 27,11–14; Mk 15,1–5; Iv 18,28–37)

1 Toc kari as re dio dă sud sor skulat šă lor adus pă Isus la Pilat. 2 Šă jej sor apukat să adukă optužbur protiv dă jăl: “Noj anj aflat kum strikă pă lumi. Jăl u zabranalit să să plăčaskă porezu lu Caru dă Rim. Jăl tvrdălešći kă jăl ăj Krist Car.”

3 Pilat lu ăntribat: “Ješć tu Car dă Židov?”

Isus u ăntors vorba: “Da kum aj zăs tu.”

4 Pilat u zăs atunšje lu mar popur šă lu gărmadă dă lumi, “Ju nam aflat njimika dă šje laš optužuli šă suduli.”

5 Ali jej šă maj tari navalale: “Jăl bunulešći pă toc pă pămăntu anostru.* Su apukat să ănveci ăm Galileja šă u vinjit ăm Jeruzalem.”

Isus ăm nenće lu Car Herod

6 Kănd u auzăt Pilat kă să svitešći dă Galileja, jăl u ăntribat: “Ăj omusta dăm loku Galileja?” 7 Kum are informiran Isus pripadale alu autoritetu lu Herod, Pilat lu mănat la Herod kari are ăm Jeruzalem atunšje.

8 Herod are fălos kă veđi pă Isus. Kă dă mult gănđe să ăl vadă pă Jăl daje kă u auzăt mult dă jăl, šă Herod să nadale kă lu viđe să fakă čudur. 9 Herod svite mult, ăntriba mulći, ali nu ju fost ăntorsă njiš una vorba. 10 Mar popur šă učitelji dă zakonu alu Mojsije asre isto akulo šă jej ur zăs tari mar optužbur protiv dă Isus. 11 Atunšje Herod šă stražurlje aluj ăš făšje šodă dăm Isus šă ăl făšje bulănd. Jej lor ămbrăkat pă jăl ăm haljinur dă Car šă lor mănat la Pilat. 12 Šă ăm aje ză Pilat šă Herod kari asre dužmanj aku asre urtaš.

Isus ăm napoj la Pilat

(Mt 27,15–26; Mk 15,6–15; Iv 18,39–19,16)

13 Atunšje Pilat u čimat una pă mar popur šă pă alci vođur kari as re židovi šă pă gărmadă dă lumi. 14 Jăl lju zăs: “Voj ac adus pă omusta kă bunule pă lumi ali ju vă uvjerălesk kă kănd ăl ispičem nam aflat njiš šefălj krivică am jăl. Jăl nu ăj duvină njiš dă una krivică dă šje ac optužulit. 15 Njiš Herod nu aflat njimik ăm jăl, kapu lu mănat ăm napoj la noj. Jăl no făkut njimika să zavredilaskă kaznă dă morči. 16 Ju uj da să ăl bičalaskă benji benj šă luj slăbuză.”

Da li Pilat u slăbuză pă Isus ili pă Baraba?

17  † 18 Ali jej ur mužjit ăm grupur tari, “Ăndărăt ku omusta! Noj gănđenj să ăl slăbož pă Baraba!” 19 (Baraba are ăm čemică kă bunule pă lumi ăm Jeruzalem šă u amurăt.) 20 Pilat daje gănđe să slăbodă pă Isus šă aša lju svătit alor ăm napoj, 21 Ali jej tot ur mužjit maj tari: “Punjecăl pă krušji! Punjecăl pă krušji!”

22 Atunšje po treći rănd, jăl lju svătit alor: “Adišje? Spunjecăm šje rov u făkut omusta? Ju nu pot afla njimik rov să zaslužulaskă morči. Aša luj dă să ăl bičalaskă šă atunšje lăsa să fugă.”

23 Ali jej mužje šă maj tari, šă zahtjevale să ăl pujă pă krušji. Šă napokon jej ur kăpătat šje gănđe. 24 Pilat u dat zapovjed să să fakă kazna šje ur zahtjevalit jej. 25 Aša ăm tokmă ku zahtjevula, jăl u slăbuzăt dăm čemică pă om šje u răđikat bună šă u amurăt ali jăl u ăntors pă Isus la jej să ăl pujă pă krušji.

Pă Isus ăl punji pă krušji

(Mt 27,32–44; Mk 15,21–32; Iv 19,17–27)

26 Šă kum lor dus ăndărăt pă Isus, jej ur apukat pă om šje să čima Šimun, dăm varušu Cirena, kari vinje akasă dăm sat. Jej ur pus krušje pă jăl să dukă ăm loku lu Isus. 27 Multă lumi ăl sljedile pă Isus šă mujer kari plănžje šă žalale pă jăl. 28 Isus su ăntors la jej šă lju zăs: “Mujerilje dăm Jeruzalem, nu plănžjec păntru minji, mar plănžjec păntru voj šă păntru kupiji avoštri. 29 Kă anume u vinji vremi‡ kănd ur zăšji lume, ‘Blagoslovulići ăs elje kari nikad no ar avut šă injimilje kari nikad nor purtat kupij šă căcălje kari nikad nor avut lapći ăm jelji!’§ 30 Lume sor apuka atunšje să zăkă lu planinur: ‘Kăđec žos pă noj!’ šă lu đalur: ‘Astupăcănji!’* 31 Kă dakă fašji dastafelji stvarur lu ljemnjilje verž, šje nar puće să peci uskat?”*

32 Akulo asre isto doj alci, amăndoj kriminalci kari trăbă să fijă pus pă krušji să mori ku Isus una. 33 Kănd ur vinjit pă loku šje să čima osu dă kap, jej lor apukat šă lor pus pă krušji, una ku doj kriminalci, unu pă desna, unu pă ljeva parće aluj.

34 Šă Isus u zăs: “Tata Dimizovu amnjov, jartălji kă jej nu šćijă šje fašji.”† Šă vojnici ur skos kockă să să ămperci dăm coljilje aluj ăntri jej.*

35 Lume stăće šă să ujta; šă vladarur asre akulo šă ăl răđe: “Jăl u spasalit pă alci. Aku dakă ăj Krist, akuljes dă la Dimizov, lasă să să spasalaskă săngur!” 36 Kătănjilje isto ăš făšje šjuf dăm jăl. Šă jej ur vinjit šă u ămbijet aluj ucăt.‡ * 37 Jej ur zăs: “Dakă ješć tu Caru dă Židov, spasaleščići pă činji săngur!” 38 Sus la kap are skris: “Asta ăj Caru dă Židov.”

Doj kriminalc una pă krušji ku Isus

39 Unu dăm eje kriminalc kari ăs re puš pă krušji ku Isus ăl vređile šă jăl u zăs: “Dakă ješć tu Krist, atunšje spasalešćići, šă pă noj isto!”

40 Altu kriminalac lu mužjit pă elši šă u zăs: “Nu ci frikă dă Dimizov? Tărpălešć ista kazna ka jăl. 41 Tu šă ju šćenj ista pravedno kaznalic. Noj anj kăpătat kaznă dă lukrurlje relji, ali omusta no făkut njimika.” 42 Atunšje ju zăs lu Isus: “Isuse, ăngănđeščići tu dă minji kănd vi vinji ăm kraljevstva ata.”

43 Isus ju zăs ăm ănturšjală dă vorba: “Anume, ju ăc zăk: astăs vi fi ku minji ăm Raj!”

Morče lu Isus

(Mt 27,45–56; Mk 15,33–41; Iv 19,28–30)

44 Kănd are hunđiva dămnjaza, are ăntunjerik ăntreg pămăntu păn ăm tri (3) šasur. 45 Sorilje are ăntunjerik, šă feringa ăm Hram§ su tijet pă pola. 46 Atunšje Isus u plăns ăm graj tari šă zăšje: “Tata ăm mănjilje atelji ju puj duhu amnjov.” Kănd u zăs Isus asta, jăl u murit.

47 Kănd u văzut asta kapetanu šje u fost, jăl u slavalit pă Dimizov kum u zăs: “Omusta are sigurno pravedan!” 48 Šă totă lume kari sor akuljes să vadă kum lor punji pă krušji, kănd ur văzut šje u fost, ur mers akasă šă ăš băče dă žalji čepturlje. 49 Ali toc kari ăl kunušće pă jăl una ku mujerilje kari ur vinjit ku Isus dăm Galileja stăće šă să ujta dă dăparći.

Josip punji ăm gropă pă Isus

(Mt 27,57–61; Mk 15,42–47; Iv 19,38–42)

50 Are om šje să čima Josip. Jăl are član dă mari sud dă židov. Bun om šă pravedan 51 kari no dat pă prav la odlukurlje šje ur făkut ku Isus. Jăl are dăm Arimateja, unu varuš la Judeja šă are dăm unu kari aščipta să vijă kraljevstvo lu Dimizov. 52 Omusta u mers la Pilat šă lu ăntribat dakă poći kăpăta tela lu Isus. 53 Josip u lot žos pă Isus dă pă krušji šă lu ănvălit ăm plahtă. Šă lu pus ăm gropă šje are sklesalită dăm petră ăm kari inka njime no fost ăngrupată. 54 Zuva dă pripremă are šă zuva dă sămbăta vinje.

55 Mujerilje kari ur vinjit ku Isus dăm Galileja isto ăl sljedile. Jelji ur văzut gropa, šă kum are tela aluj postavalită. 56 Aša ur mers ăm napoj šă ur pripremilit uloj šă parfemur să ungă tela alu Isus, ali pă zuva dă sămbăta jej să odmarale dă pă zapovjed alu Mojsije.

24

Isus nuj maj mult ăm gropă

(Mt 28,1–10; Mk 16,1–8; Iv 20,1–9)

1 Elši zuva dă săptămănă, are duminjika, tari dă điminjaca mujerilje ur mers la gropă, šă adušje uloj ku miros šje ur pripremilit. 2 Jej ur aflat petră* kă u fost ăntorsă ăndărăt dă la gropă. 3 Kănd ur tunat jej nor aflat tela lu Domnu Isus. 4 Šă atunšje, kănd inka stăće akulo ăm šok, ujtăći! Doj ominj stăće lăngă jelji ăm colji šje svitlăze. 5 Mujerilje sur ănfrikušat tari, kapu sur poklonulit păn la pămănt ku ubrazu šă ominji ljor zăs: “Adišje kutăc pă om ăm kust ăntră ominj morc? 6 Jăl nuj ajiše. Jăl u uskrsnulit! Ăngănđecăvă šje vu zăs jăl kănd are inka ăm Galileja: 7 ‘Trăbă ju Fišjoru Omuluj să fjuv dat ăm mănjilje lu ominji rej šă să mă puji pă krušji daje să uskrsnulaskă pă treća (3) ză.”*

8 Atunšje jej sor ăngănđit dă vorbilje aluj. 9 Kănd sor ăntors dă la gropă kutotu asta ur spus alu jedanaest (11) apostolur šă alu toc. 10 Jelji as re Marija dăm varušu Magdala, Ivana šă Marija, mumăsa lu Jakov, kari u adus hiru la apostolur. 11 Ali puvešče alu mujeriljelje lju su văzut alu apostolur kă svite bulunzemi, dă aša nu ljur ănkrizut. 12 Ali Petar su skulat šă u aljirgat la gropă. Akulo u stat să să ujći ăm nontru, šă u văzut numa plahtă. Atunšje u mers ăm napoj hunđi are šă să ăntriba šje u fost aje.

Isus să arată la učenikur pă kalje ăm Emaus

13 Ăm aje ista zuva doj (2) učenikur măržje ăm lok Emaus, jedanaest (11) kilometara dăm Jeruzalem. 14 Jej svite una ku alt šje u fost. 15 Atunšje kănd svite šă kănd să ăntriba dă kutotu aje, Isus săngur u vinjit šă umbla ku jej. 16 Ali alu oči alor are uskratalit să nu ăl kunoskă pă Isus.

17 Isus lju ăntribat pă jej: “Šă šje raspravljalec aša iskreno kănd umblăc?” Šă jej or stat trišč.

18 Unu dăm jej, unu kari să čima Kleofa, ju ăntors vorba: “Ješć tu jedini stranac ăm Jeruzalem kari nu šćijă šje u fost ajiše ăm zadnji par zălji?”

19 Isus u ăntribat: “Šje u fost?”

Jej ur ăntors vorba: “Dă kutotu šje su dogodulit ku Isus dăm Nazaret. Jăl are Prorok, om bălour ăm djelur, šă ăm vorbi ăm njenće lu Dimizov, šă la lumi. 20 Mar popur šă anoštri poglavarur lor dat să sudulaskă pă Isus pă morči, šă jej lur pus pă krušji! 21 Noj nji nadalenj kă ăj jăl ala unu kari u otkupili Izrael. Šă astăs ăj treća (3) zuva dă atunšje. 22 Ali pă aje kutotu orikići mujer dăm grupa anostră nju iznenadalit benji benj. Dă răkori dă điminjacasta jelji ur mers la gropă. 23 Jelji nu ur aflat tela aluj, mar ur vinjit ăm napoj să nji zăkă kă ur văzut vizijă dă anđelj dă kari ur zăs kă Isus ăj ăm kust. 24 Orikic dăm grupa anostră ur mers la gropă să vadă šă ur aflat kum ur spus mujerilje ali nu lor văzut pă jăl.”

25 Šă Isus lju zăs: “O voj ominj bulănž šă ăm sufljičilje avoštri nu ščec spremni să ănkriđec šje ur zăs proroci! 26 Nar trăbuji Krist să patalaskă dă toći stvarurlješće šă atunšje Dimizov să ăl proslavalaskă?”† 27 Jăl u spus maj menkulo šje are zăs dă jăl, ăm toći svănti kenvijur; su apukat ku Mojsije šă păm toc Proroci.

28 Kănd ur vinjit dapropi ăm lok hunđi măržje, Isus su arătat ăm namjeră să mergă maj menkulo. 29 Ali jej lor nagovorulit să rămăji. “Rămănji ku noj; mar ăj kasno. Zuva ăj mar gata.” Atunšje jăl u mers ăm nontru să rămăji ku jej. 30 Atunšje kănd are ku jej la masă, Isus u lot pită, u blagoslovulitu šă u rupt ăm dovă šă lju dat alor. 31 Aku oči alor puće să vadă, šă jej lor kunuskut, šă dă pă aje Isus u nestalit.

32 Šă jej ur zăs una la alt: “Nu nji arđe sufljičilje anoštri kănd svite jăl ku noj pă kalji, šă kănd nji objasnale jăl svăntă kenvijă?” 33 Atunšje jej sor skulat šă ur mers ăm napoj ăm Jeruzalem. Akulo ur aflat pă jedanaest (11) apostolur una pă kupă, šă pă orikic alci ku jej. 34 Ešće ljor spus: “Domnu anume u uskrsnulit, šă su arătat la Šimun.” 35 Doj (2) učenikur ur spus šje ur păcăt pă kalji, šă kum lor kunuskut kănd u rupt pita.

Isus să arată la učenikur

(Iv 20,19–23)

36 Čak šă kănd svite dă aje šje ur păcăt, Isus stăće akulo ăntră jej šă jăl lju zăs: “Putuljală fijă ku voj!” 37 Jej as re zubunjic šă ănfrikušac kă jej gănđe kă veđi duh. 38 Ali Isus u zăs: “Adišje vi frikă? Šă adăšje vinji sumnjur ăm sufljičilje avoštri? 39 Ujtăcăvă la pišjorilje amelji šă la mănjilje amelji! Ujtăcăvă ju mes! Punjec mănjilje šă uvjerilecăvă, kă duh nari karnji šă osă kum viđec kum ju am.” 40 Kănd u zăs asta jăl lju arătat mănjilje šă pišjorilje.

41 Ali dă fălušuja mari, jej inka nu ănkriđe, šă să čudule. Jăl lju zăs: “Avec ajiše šjeva dă mănkat?” 42 Jej jur dat aluj dărab dă pešći fript. 43 Isus u lot šă u mănkat ăm nenće alor.‡

44 Isus lju zăs: “Asta ăj aje šje ju vă svitem avovă kănd arem inka ku voj: kutotu stvarurlje kari dă minji as re skrišă ăm zakonu lu Mojsije, šă ăm kenvijurlje dă prorokur šă ăm Psalmur trăbuje să să ispunulaskă.” 45 Atunšje jăl lju dăsvăkut găndurlje alor să potă să prišjepi svăntă kenvija. 46 Jej u zăs: “Asta ăj skris ăm svăntă kenvijă: kă Krist trăbă să patalaskă šă să uskrsnulaskă dăm morc pă treća (3) ză. 47 Isto aša ănkăjală šă jirtala dă grehur ar trăbuji să fijă propovjedalići ăm numilje aluj alu toći nacijurlje aša Dimizov lju jirta grehurlje alor, šă să să apušji elši ku propovjed ăm Jeruzalem. 48 Voj ščec svedoci dă stvarurlješće.

49 Šă ju uj mănă žos pă voj Duh svănt šje Tata amnjov u igirit. Ali rămănjec ajiše ăm varuš păn šje nu vic fi ămbrăkac ku pučeri dă sus!”§

Isus să ăntoršji ăm nor

(Mk 16,19–20; Dj 1,9–11)

50 Isus lju dus dă apropi ăm lok Betanija. Jăl u răđikat mănjilje ăm sus šă lju blagoslovulit pă jej. 51 Šă kănd lji blagoslovule pă jej, jăl u fost răđikat šă dus sus ăm nor. 52 Jej să klanjale la jăl, šă ku fulušuje mari sur ăntors ăm Jeruzalem, 53 šă ăm Hram cijelo vreme ăl blagoslovule pă Dimizov.

* 1:2 jej ăs slugurlje alu vorba Ili “služule alu Dimizov aša spunje alu ominj dă poruka aluj.”

† 1:5 Abija are poglavar kari ave grupă dă pop a toc jej asre potomci alu Aron, kari are elši pop dă Izrael (veđi 2 Ljet 24).

‡ 1:9 Svečenici trăbuje să acăci tamjan kari are dulšji măndru miros, dăđe prinos alu Dimizov ăm tota điminjaca šă dă sara pă poseban oltar ăm nontru ăm Hram.

§ 1:11 desna parći lok hunđi anđalu are pă lok dă čast

* 1:19 ju mes ku Dimizov ăm original skrijă: “kari stă la Dimizov”. Asta ăj zăs ka ukor alu Zaharija. Prisutnostu alu Gabriel, kari vinji direktno dă la Dimizov, ar trăbuji să fijă dovoljan dokaz alu Zahariji.

† 1:24 Dă pă šinšj lunj, toc u viđe kă ăj gărjonă. Atunšje ominji nu su akăca dă Elizabeta kă inka ăj nerotkinjă.

‡ 1:25 Asta ăj daje kă sămce rušănji kă je nu ave kupij.

§ 1:30 Tu aj aflat la Dimizov milă Idiom “află milost” značalešči kă benji ješć apukat dă la šjinjiva: “Dimizov u odlučulit kă cu da mila” ili “Dimizov cu arăta bunjeme aluj.”

* 1:54 Dimizov nu poči ămujta. Kănd ăš dušji ăm firi, Dimizov să ăngăđešči, aje značalešči kă Dimizov djeluvulešči dă pă obečanje šje u dat. Asta svitešči dă obečanje aluj: “u obečalit alu preci anoštri kă u fi milosrdan.”

* 1:55 Gal 3,16

† 1:66 măna alu Domnuluj ăj pučere alu Domnu: “pučere aluj are ku jăl”.

‡ 1:69 Ăm original skrijă: “rog dă spasenje păntru noj”. Rog dă životinjă are simbol dă pučere alji să să potă branalaskă. Dă Mesija să svitešči ka kum ar fi jăl rog kari ari pučeri să spasalaskă Izrael ka “šjinjiva ku pučeri să nji spasalaskă.”

§ 1:69 ăm original skrijă: “ăm kasa alu sluga aluj David”. Kasa alu David predstavalešči familija aluj, potomci aluj.

* 1:71 Vorba “măna” predstavalešči pučeri kari rej ominj koristilešči protiv dă ominji alu Dimizov.

† 1:78 Asta ăj metaforă dă điriptači. Ajišje să svitešči dă duhovna điriptači kari Spasitelj u da ka kum sorilje vinji afară kari svitlizešči pă pămănt. Veđi Mal 4,2.

‡ 1:79 eje kari šađi ăm tunjerikasta ăj metaforă hunđi nuj duhovna điriptači. Alu heje ominj kari lji falalešči duhovna điriptači svitešči kă jej šađi ăm tunjerik: “ominji kari nu ščijă điriptači”.

§ 1:79 kalje dă putuljală ăj metaforă dă kust kari osoba ari putuljală ku Dimizov: “să kustănj kust ku putuljală” ili “să umblănj pă kalji kari nji dušji la putuljală”.

* 2:4 Betlehem are mik varuš, akulo David su avut, a u fost zăs kă akulo su ave šă Mesija (Mih 5,2).

† 2:7 hištalov are čist, molji šă uskat ka fănu, să fijă molji păntru kupil mik. Marija šă Josip as re una ăm aje prostorijă hunđi as re živadur.

‡ 2:7 nu are soba păntru jej ăm fugadovdaje kă ur vinjit mulc ominj ăm Betlehem să să prijavalaskă pă skritura dă stanovništvo.

§ 2:19 Marija cănje dă vorbilje alor šje ur spus dă kupilu alji, kutotu ji are dragocjeno: “ăm fălušăjă cănje aje”.

* 2:21 obrezalit Zakonu kari Dimizov u dat alu židovski vjernici zăšji kă obrezanje dă fišjor ăj žrtva dă roditelji kari trăbă să adukă (Lev 12,1–4).

* 2:23 Izl 13,2

* 2:24 Lev 12,8

† 2:25 pă Mesija să izbavalaskă pă Izrael Ăm original skrijă: “aščipta utjehă dă Izrael”

‡ 2:27 ăm Hram “ăm udvaru dă Hram.” Numa svečenici puće tuna ăm zgrada dă Hram.

§ 2:30 spasenje ata “Spasalala” spunji dă osobă kari u adušji spas–kupil mik kari ăj Isus–kum Šimun cănji: “Spasitelj kari tu aj mănat”.

* 2:32 lumina Asta metaforă značalešči kă kupilu u ažuta alu ominj să vadă šă să prišjepi pă ista način ka kum lumina ažută alu ominj benji să vadă.

† 2:34 ur kăđe šă su riđikasă Ešće vorbi značalešči: “asta kupil u fašji kă mulc ur kăđe ili ur vinji dă apropi la Dimizov”.

‡ 2:35 MačAsta metaforă spunji dă tuga mari kari Marija u sămcă: “Tuga ata u fi aša tari dă ču dure ka kum maču čar ămpunžji ăm sufljit.”

§ 2:37 “osamdeset patru aj”: poči fi 1) aste are vădoja 84 aj ili 2) are vădoja kari are bătărnă 84 aj.

* 2:38 să otkupilaskă pă Jeruzalem Asta značalešči: “ala kari u otkupili Jeruzalem” ili “jăl kari u adušji blagoslov alu Dimizov a naklonost napoj ăm Jeruzalem”. (veđi Iz 52,9).

† 2:49 kasa alu Tata Isus svitešči dă Hramu alu Dimizov

‡ 2:49 Tata amnjov Roditelji aluj trăbuje să ščiji dă svrha aluj kari Tata aluj lu mănat. Ku 12 aj, Isus, Fišjoru alu Dimizov, ščije kă Dimizov ăj pravi Tata aluj (nu Josip, bărbatu alu Marija).

§ 2:51 u cănut kutotu vorbilje ăm sufljituš Dă kutotu šje Marija u auzăt, zăšji kă ăj ka blago kari je cănje tari ăm sufljitu alji, păze, šă cănje dă aje.

* 2:52 u kriskut ăm gănd šă ăm telăare maj kufiri šă maj bălour.

† 2:52 ku milă dă la Dimizov šă dă la lumi Asta svitešči kum krišće duhovno šă ăm telă: “Dimizov ăl blagoslovule maj mult šă maj mult a ominji ăl plăšje maj mult šă maj mult.”

* 3:1 27 ili 28 aj dă pă Krist

† 3:1 Herod, Filip Lizanije as re “tetrarsi”. Izraz “tetrarh” are dužnosnik alu vladă kari re dio alu Rimsko carstvo. Tot tetrahu are pod autoritetom dă rimski car. Kraljevstvo dă Herod “Mari”, kari are kralj ăm vreme dă rođenje alu Isus, are podijeljeno pă patru djelur dă pă morče aluj a akulo vladale fišjori aluj ka “tetrarsi” ili “vladari četvrtine”. Tot kraju ave unu ili mišj djelovur kari să čima provincije ka kum as re Galileja šă Samarija.

‡ 3:2 Ana šă Kaifa asre mar popur Ili “kănd Ana šă Kaifa služule una ka mari pop.” Ana are mari popă a Židovi ur nastavalit să ăl prepoznulaskă čak šă kănd Rimljani lu pus să fijă žinjiru aluj, Kaifa, să ăl zamjenilaskă ka pă mari pop.

§ 3:4 Ivan u ispunulit vorbilje kari prorok Izaija u skris ăm kenvija aluj.

* 3:4 Ominji asta fašji să să pokajalaskă dă grehurlje alor: “Pripremilecăvă să auzec poruka alu Domnu kănd vinji.”

† 3:5 Ili “jej u maknuli tota gropa dă pă drik.”

‡ 3:5 Kănd ominji pripremilešči driku păntru kralj kari vinji, jej ravnalešči kutotu šje ăj riđikat ili šje ăj ănžjos punji sus să fijă kutotu ravno.

* 3:6 Iz 40,3–5

§ 3:7 Ivan fišje dă njimik pă ominj daje kă tražale pă jej să lji bučază să lji kaznalaskă Dimizov a jej nur stat ku grehurlje: “Nu pučec să skăpec dă la gnjevu alu Dimizov numa dakă vic fi bučuzac”.

* 3:8 Ăm original skrijă: “avec plodovur kari ăs vredni dă ănkăjală.” Ăm asta usporedbă ponašanja alu om să uspoređulešči ku plod. Ka kum dă la biljkă să aščaptă să ajvi plod kari ăj bun primjer dă aje biljkă aša dă la om kari zăšji kă su ănkăjit, să aščaptă dă la jăl să kušči kum Dimizov svitešči.

† 3:8 Ili “Noj ščenj potomci alu Abraham daje Dimizov nu nju kaznali.”

‡ 3:9 Săkure ăj usporedba dă kazna kari maj šjeva su apuka: “Dimizov ăj ka omu kari u punji săkure pă korjenu dă ljemn.”

§ 3:14 nu svedočulec krivo protiv dă šjinjiva Ili “nu optužulec pă njime ku mišjuna numa să kăpătăc banj dă la jej.”

* 3:16 Dăzljigat žnirancurlje dă sandalur are lukru alu rob. Ivan svite kă ala kari vinji ăj maj mari, dă Ivan nuj vredan să fijă robu aluj.

† 3:16 ku fok “Foku” ăj usporedba ili dă 1) sud ili 2) dă čistilala

‡ 3:17 vijača. Asta ăj alat dă arunkala dă pšenică ăm zrak a zrna dă pšenică su odvojuli dăm pljevă. Zrnurlje ăs grelji šă kađi đos a pljeva kari nuj bună dušji văntu. Asta alat ăj slično ka furka.

§ 3:17 “Teleku” ăj lok hunđi pšenică ăj tari mult să să apušji šje trăbă. “Čistilala” teleku značalešči kă ăj gata ku žito: “să završălaskă ku žito”.

* 3:17 Ivan svitešči dă Krist kari u vinji să sudulaskă ka kum jăl ar fi lukroju pă pămănt kari ăj spreman să odvujalskă zrnurlje dă pšenică dă la pljevă: “jăl cănji furka daje kă ăj spreman” ili “jăl ăj spreman să sudulaskă ka kum lukroju pă pămănt ăj spreman să vijalaskă pšenică”.

† 3:19 car Herod dă rănd kă jăl su lot una ku Herodijada băšăcă alu fračisuš Herod Antipas su lăsat dă la elši mujer aluj, su lot una ku nečakinja aluj Herodias kari are mujere alu Filip fračilje măščoj (veđi Mt 14,3; Mk 6,17). Zakonu alu Mojsije u Lev 18,16; 20,21 zabranalit alu om să fijă una ku mujere alu fračisu dakă jăl inka kustă.

‡ 3:32 Sala, Sala Orikic ave grčki rukopis kari skrije: “Salmon, Salmon”.

§ 3:33 Admin, Admin … Arni, Arni Orikic ave grčki rukopis kari skrije numa “Aram, Aram”.

* 4:1 “Pustinjă” ăj lok hunđi nuj apă nus ljemnji; njime nu kustă akulo.

* 4:4 Pnz 8,3

* 4:8 Pnz 6,13

* 4:11 Ps 91,11–12

* 4:12 Pnz 6,16

† 4:17 “Svitak” značalešći kă ăj skris karči pă pelji dă vakă.

‡ 4:18 Točno značalešći “pomazalit ku uloj”.

* 4:19 Iz 61,1–2

* 4:26 1 Kr 17,8–16

* 4:27 2 Kr 5,1–14

§ 4:29 Lume dăm Nazaret asre tari uvredljivi daje kă Isus lji spunje dăm karče svăntă hunđi Dimizov lji ažuta lu hej šje nu kunušći karče svăntă dă kit numa la židovur.

* 4:40 Sămbăta să apukă dă jer kănd sorilje kađi žos pă năm adauza kănd sorilje kađi žos.

† 4:41 Točno značalešći “pomazalit ku uloj” šje značalešći “Izabralit”.

‡ 4:43 Kraljevstvo značalešći pă asta lok ăj hunđi ominji ănkređi ăm Dimizov.

§ 4:43 Dimizov u dat zadatak să spuji dă jăl šă lu mănat pă Isus pă pămănt

* 5:1 Genezaretsko jezero ăj isto šă Galilejsko jezero.

† 5:8 Šimun u văzut ku Isus ăj svănt.

‡ 5:10 Šimun u sviti dă Isus la ominj.

* 5:14 Lev 14,2–32

§ 5:27 Židovi mrzăle pă poreznici daje kă poreznici asre Židovi kari ăs izdajnici una ku Rimljani kari ur okupirilit pă Izrael. Ešće poreznici as re nepošteni ur furat banj alu Izraelci.

* 5:27 Levi ăj ista osobă šje ăj šă Matej.

† 5:37 Čuturica ăj pelji dă la birkă ili dă la kecă hunđi să bagă strugur šă atunšje să fašji vin.

‡ 5:37 Kănd nov vinu su ănăkrit ar krišće, ar rupe bătărnji čuturicurlje kă nar puće maj să să măcaskă.

§ 5:38 Strugulje kănd să punji ăm čuturica atunšje krešći una ku pelje dă životinjă šă atunšje să fašji ăm vin.

* 5:39 Asta svat spunji dă ănvăcala kum bătărnji ănvăca ku hej kari vodulešći să ku Isus kum ănvăca. Aje ăj kă ominji kari ăs ănvăcac pă ănvăcala bătărnă, nari vojă să să ănveci novi stvarur šje Isus ănvacă.

* 6:1 Pnz 23,25

* 6:2 Farizeji cănje kă maj mik lukru ku mănjilje să trljălešč făn ăm zuva dă sămbăta ăj protiv zakon.

* 6:3 1 Sam 21,1–6

* 6:4 1 Sam 21,1–7

† 6:6 Măna alu njimurog are desna.

‡ 6:35 Maj Mari Dimizov značalešći kă jăl ăj tari mari šă glavni.

§ 6:35 voj vic fi čimac fišjori alu Maj Mari Dimizov dakă či ponašalešč ka Dimizov.

* 6:38 Isus dă primjer kum kănd kumpir šjeva hăl kari vinđi cu da maj mult dă kit šje aj pălčit. Kit tu daj altora, Dimizov cu da maj mult.

† 6:40 Omu trăbă să fijă tari oprezan kănd ăš je pă učitelj, kă jăl u fi atunšje kă učitelju. Dakă učitelju krivo ănvacă daje kă ăj duhovno orb, u fi prevaren šă učeniku.

‡ 6:44 Ponašalala alu om arată šjefăldă ăj om, šjefăldă aj sufljitu aluj.

* 7:2 Stotnik ăj rimski vojnik kari zapovijedalešći alu 100 vojnikur.

† 7:3 Stotnik u auzăt kă Isus u iscjelilit pă mulc ominj, šă kă aj dapropi, kă să ăntors ăm Kafarnaum.

‡ 7:3 Isus are Židov a stotnik nu are, a stotnik gănđe kă Isus ar punji ureči la molbă dakă židovi lor ăntriba. Anume, židovi šă rimski vojnici asre neprijatelji.

§ 7:6 Židovi nar tuna ăm kasa alu hej kari nus Židov să nu fijă neprihvatljivi la Dimizov.

* 7:8 Aša ka stotnik kum ari autoritet să naredilaskă alu kătănjilor, Isus ari autoritet să naredilaskă alu bičišug să nestalaskă.

† 7:9 Isus očekivăle dă la Židov să ajvi dăstafel vjeră alu nu ave. Jăl nu očekivăle dă la hej kari nus Židov să ajvi dăstafel vjeră a anume, asta om ave.

‡ 7:11 Asta ăj lok dapropi hunđi prorok Elizej u riđikat dăm morc pă unu fišjor alu una mamă majnti sto aj dă kănva (ujtăči la 2 Kr 4,8–37).

§ 7:14 Kănva kărpăšo are dăsvăkut šă are tari ušuri.

* 7:16 Ominji gănđe kă Isus are mari prorok ka Ilija ili ka Elizej, numa doj ominj ăm Kenvija bătărnă u riđikat dăm morc (1 Kr 17,17–24; 2 Kr 4,18–37).

† 7:18 Ivan Krstitelj u fost ăm čemică.

‡ 7:19 Židovi očekivăle kă Mesija u fi kralj kari u vinji să lji spasalaskă dă la rimska vladavina, a nu numa să fijă duhovni Spasitelj. Ivan kunušće proročanstva dă Mesija ka kum ščije šă Iz 42,7; 61,1–2 (ujtăči Lk 4,18–19). Aša u očekivalit Isus să fijă kralj, a pă Ivan šă pă alci ominj kari ăs pravedni să lji laši afară dăm čemică, a să lji kaznalaskă pă ominj kari u odbacalit pă Mesija (ujtăči kum Ivan propovjedalešći ăm Lk 3,9, 16–17), ali njimika inka nu su dogudulit.

§ 7:22 Ešće stvarur kari Isus u făkut, arăta kă jăl ăj Mesija, kum ăj ăm kenvija alu proroku Izaija, poc viđe ăm asta stih: Iz 29,18–19; 35,5–6; 61,1–2.

* 7:25 Ivan purta urăči colji (Mt 3,4).

† 7:27 Dimizov u zăs kă glasniku alu Isus kari u pripremili kalje alu Isus ăj Ivan.

* 7:27 Mal 3,1

‡ 7:28 Ivan u ispunulit proroštvo kă jăl u pripremilit kalje alu Isus. Jăl nu văzut kă kraljevstvo su ispunulit, daje kă lu amurut majnti dă šje Isus u uskrsnulit, atunšje hej kari su obratalit dă pă šje Isus u uskrsnulit ari maj mari blagoslov dă kit Ivan.

* 7:33 Mt 3,4

§ 7:35 Hej kari u apuka pă Ivan šă pă Isus su arăta kă ănvăcala ăj mudră.

* 7:36 Are običaj pă gozbă ka pă asta večeră numa bărbec šăđe đos kănd jej as re pă košći lji are măndru la masă.

† 7:37 Are običaj ăm aje vremi kă alci puće să să ujči kănd jej asre la večeră a jej nu mănka.

‡ 7:41 Unu banj dăm aržjint = una dnevnică alu radnik.

§ 7:44 Ăm aje vremi kănd vij la domačin am kasa trăbuje să lji spelji pišjorilje kă jej umbla pă drikur kari asre pljin dă prašină.

* 8:10 Iz 6,9

* 8:15 Bun sufljit: ăj sufljit kari ăj spreman să audă vorba alu Dimizov, šă să u askulči.

† 8:18 Jasno ăj dăm kontekst kă Isus svitešči dă prišjipală šă dă ănkriđală. Asta značalešči: “Šjinji gođ ari prišjipală šă ănkriđală ju su da maj mult prišjipală. Šjinji gođ nu ari prišjipală u zgubi šă haj šje ari šă prišjipala šje u ari u zgubi šă prišjipala šje jăl gănđešči kă ari”, ili “Dimizov u fašji alu hej kari ănkređi ăm istină ur prišjipe šă maj mult. Dimizov u fašji dă hej kari nu ănkređi ăm istină, jej nu u prišjepi istina njiš haj pucun šje jej gănđešči kă jej prišjepi.”

‡ 8:31 Gropă făr dă dno dă drašj

§ 8:52 Isus ščije kă je ăj mortă ali jăl ščije kă ju da kust ăm napoj.

* 9:7 Vladar Herod jăl vladale ăm Galileja kari are una parči dă Izrael.

† 9:14 Nu asre numa bărbec, nego šă mujer šă kupij (veđi Mat 14,21)

‡ 9:23 Zločinac kari are osudulit să mori pă krušji trăbuje să dukă krušje păn la lok hunđi u fi amurăt. Ku asta svat, Isus gănđe să zăkă dakă gănđenj să fijenj učenici aluj, trăbujenj să fijenj morc la željurlje anoštri, la voja anostră, trăbujenj să fijenj poslušni šă spremni să punjenj ureči la Isus.

§ 9:31 morči Vorba kari ăj prevodilită “morči”, pă ljimba dă grčki ăj Jăšală, šje arată kum Isus u muri. Ăm kenvija bătărnă “Jišala” značalešči kum Dimizov u oslobodulit pă Izraelci dăm ropstvă ăm Egipat. Morče alu Krist pă krušji ăj “Jăšală” daje Dimizov nju otkupilit dăm ropstva dă grehur.

* 9:53 Samaritanci šă Židovi jej dăm tri jej să mrzăle. Daje Samaritanci nu gănđe să ažuči alu Isus pă kalje aluj ăm Jeruzalem–glavni varuš alu židov.

† 9:54 Jakov šă Ivan u dă osudă kă jej ščije kă jej ăs proroci ka proroku Ilija kari u odbacalit pă Dimizov. 2 Kr 1,10–12

‡ 9:58 Isus spunji ku izrekă să ănveci pă om kum să fijă učeniku aluj. Isus gănđešči dakă ala om lu sljedili, njiš ala om nar ave domu aluj.

§ 9:59 Nuj jasno kă tata alu omula u murit, a jăl trăbă să ăl ăngropi odma, ili omula gănđešči să rămăji maj du lungat păn šje omula no u muri kapu atunšje lu ungrupa. Poanta ăj ăm aje kă ala om gănđešči elši šjeva să fakă majnti dă šje u sljedili pă Isus.

* 9:60 Isus nu gănđešči doslovno kă morci ur ungrupa pă alci morc. Šje ar puće să fijă “morc” ăs: 1. asta ăj metaforă dă hej kari maj šjeva u muri ili 2. asta ăj metaforă dă hej kari nu sljedilešči pă Dimizov, kari ăs duhovno morc. Poanta ăj ăm aje kă učeniku nu slobud să dopustulaskă njimik šje lar zadržali să nu sljedilaskă pă Isus.

† 9:62 Njime kari să ujtă dă napoj kănd kapalešči, nu poči să vadă plug hunđi trăbă să mergă. Aje osobă trăbă să fijă koncentrirană să să ujči ăm nenči să potă benji kapali. Aša značalešči kă trăbă să nji ujtănj ravno dă kraljevstva alu Dimizov. Nu slobud să punjenj familija pă loku alu Dimizov. Nu značalešči kă trăbujenj să nu nji brinulenj dă familija anostră.

‡ 9:62 Isus odgovaralešči ku izreka să ănveci pă om kum să fijă učeniku aluj. Isus podrazumijevălešči kă osobe nuj bună dă kraljevstvo alu Dimizov dakă nji ujtănj pă ominj ăm prošlost ăm lok să slijedilenj pă Isus.

* 10:2 Isus zăšji kă mulc ominj ăs spremni să tunji ăm kraljevstvo alu Dimizov ali nus dovoljno učenikur kari u ănvăca, šă să ažuči alu ominj.

† 10:7 Isus nu svite kă jej trăbă să rămăji ăm aje kasa totă zua, mar trăbă să să kulši akulo ăm totă nopče, kit gođ ăs akulo; ku alčilje vorbi, nu vă kulkăc ăm alta kasa.

‡ 10:11 Asta ăj simbol să nji areči să odbacalenj pă ominj dăm ala varuš; ku alčilje vorbi; “Aša kum voj ac odbacalit pă noj, aša Dimizov u odbacali pă voj do kraja pă voj.”

§ 10:12 Sodoma: varuš (veđi Stv 19,24–28)

* 10:13 Ominji kari kusta ăm Korazin, ăm Betsaida as re Židovi kari trăbuje să aščepći pă Mesija. Ominji kari kusta ăm Tir, Sidon nus are Židovi jej nu očekivale pă Mesija kă u vinji. Šje Isus spunji ajišje svitešči čak kă šă eje kari nus Židovi trăbă prepoznulaskă pă Mesija daje kă u făkut kutotu čudurlje.

† 10:13 Ăm aje kultură, ominji trăbuje să porči colji kari ăs făkući dăm kostrijet, kari are hrapav, tari are neudoban. Jej šăđe ăm šinušă, să areči kă lji žalji, šje u zgrešilit protiv dă Dimizov.

‡ 10:17 Ajišje “numilje” arată pučere alu Isus šă autoritet.

§ 10:18 Isus koristilešči usporedbă să usporedilaskă kum Dimizov u pobjedilit pă Sotona kănd 72 učenikur aluj u propovjedilit ăm varušur. Sotona u kăzut đos dăm nor, ka kum munja luvešći đos.

* 10:19 Šarpilje šă škorpioni ăs metaforă dă relji duhovur.

† 10:19 Dušmanu ăj Sotona.

‡ 10:20 Dimizov u skris numilje alor pă skritura ăm nor, a aje značalešči kă jej ari vječni kust.

§ 10:21 Asta ăj dă ominj kari nari iškulj, ali ăs spremni să apušji ănvăcala alu Isus ka kum kupiji mišj apukă šă slušalešči pă hej lu kari lji ănkređi.

* 10:27 Pnz 6,5

* 10:27 Lev 19,18

* 10:29 Ali šinji ăj susjedu amnjov Asta om gănđe să ščiji pă šjinji jăl trăbă să plakă: “Pă šjinji trăbă să smatralesk pă bližnji amnjov šă să ăl plak ka pă minji săngur?”

† 10:33 Samaritanci asre stranci kari Židovi lji mărzăle.

‡ 10:35 Ăm original skrijă: “ăs doj denarur”

* 11:3 Pita are dostupnă akulo tota zua kari ominji mănka, aje nuj čar pită mar mănkari.

† 11:5 Isus spunji asta puvešči să objasnalaskă kă urtaku avostru să nu vă odbilaskă mar să vă ažuči dakă avec mari potrebă šă dakă ăl ăntreb maj mulči răndur. Aša njiš Dimizov pă noj nu nji odbili, mar nju da dakă unj fi uporni.

‡ 11:15 Beelzebul Beelzebul ăj altu numi dă Sotona ili dă drak. Unjer să skrijă “Beelzebub”. Asta anume značalešči “gospodar dă mušč”, šje značalešči “vladar pă drašj.” Asta numi ăj povezano ku numilje dă lažni dimizov “Baal–zebuba” dăm Ekron (veđi 2 Kr 1,2, 3, 6).

§ 11:16 Ili “Jej gănđe dă la Isus să areči kă autoritetu aluj ăj dă la Dimizov.”

* 11:18 Ajišje “Sotona” ăj dă rănd dă demonur kari sljedilešči pă Sotona ka pă jăl săngur. Ku alčilje vorbi: “Dakă Sotona šă članovi dă kraljevstva alor să borulešči una ku alt kraljevstvo aluj nu su cănje.”

† 11:20 žejtu alu Dimizov svitešči dă pučere alu Dimizov (veđi Izl 8,19).

‡ 11:22 Asta spunji dă Isus kari pobjedilešči pă Sotona šă pă demonurlje aluj. Isus ăj bălour om kari je kutotu dă la om bălour.

§ 11:23 šjinji gođe nu akulježi ku minji, ala răsăpă Isus svitešči dă akuljižala dă učenikur kari ăl sljedilešči “šjinji gođ nu adušji pă ominj să vijă la minji să mă sljedilaskă, lji dušji dă la minji.”

* 11:24 “Lok făr dă apă” svitešči dă lok “lok pust” hunđi draku lutalešči.

† 11:29 Ku alčilje vorbi: “Jej gănđešči dă la minji să fak čudo ka dokaz, kă ju am vinjit dă la Dimizov.”

‡ 11:29 Jona Jona are prorok ăm Stari zavjet (veđi Jon 1,7; 2,10; Mt 12,40). Dă pă tri zălji, vju u vinjit afară dăm injima mari alu peščilje, ka kum Isus u vinji afară dăm gropă.

§ 11:30 Alu ominj, kari Jona lju propovjedilit jej as re tari rej. Kusta ăm Niniva, varuš Asirija, jej as re mari neprijatelji alu Izrael (veđiJon 3).

* 11:30 Ăm original skrijă: “Ka kum Jona are znak alu Ninivljanur, aša Fišjoru alu Om u fi znak alu asta naraštaj.”

† 11:31 Kraljica dă la Sabe (aku ăm Jemen) putuvule păšći 1.500 kilometrur să slušalaskă mudrostu alu Salomon. Kusta 1.000 aj majnti dă Krist (veđi 1 Kr 10,1–13; 2 Ljet 9,1–12).

‡ 11:33 Stihurlje 33-36 ăj metaforă kari Isus svitešči dă ănvăcala aluj, ăj ka “lumina.” Jăl gănđešči učenici aluj să pujă ureči šă să djelilaskă ku alci. Jăl svitešči dă ominj kari nu ščijă ili nu prihvatalešći ănvăcala ka kum jej ar fi ăm “ăntunjerik”.

§ 11:38 Farizeji ave pravilo kă ominji trăbă să spelji mănjilje ka kum ar trăbuji să fijă obredno čišć la Dimizov.

* 11:40 Isus koristilešči ăntribala numa să fakă dă njimik pă farizej šje nu prišjepi kă haj šje ăj ăm sufljit ăj bitno alu Dimizov.

† 11:42 Trăbă să daj desetina alu nu slobud să zanamaralešč šă alčilje stvarur.

‡ 11:44 Ešće grop as re kapalići ăm pămănt hunđi morči telurlje as re ămgrupači. Jej nu ave albi petri kum alci ominj punje pă gropur să vadă alci să nu umblji sus pă jej. Kănd Židovi umbla sus pă grop atunšje jej as re obredno nečisti. Ešće grop făšje aje să fijă aje slučajno.

§ 11:48 Isus fašji dă njimik pă farizeji šă pă učitelji dă zakonu alu Mojsije. Jej ščijă dă amurala dă prorok ali nu osudulešći pă preci daje kă lju amurăt. Ku alčilje vorbi: “ăm lok să lji osudulec, voj maj potvrdălec aje šă vă slagalec ku aje”.

* 11:51 Abel are elši om kari are amurăt ăm Stari zavjet (Stv 4,1–16) šă Zaharija posljednji om kari are amurăt ăm Stari zavjet (2 Ljet 24,20–22).

† 11:51 Jedini proroci kari poštivalešći ăs proroci kari u murit! Ka kum preci alor nu askulta pă prorokur ăm Stari zavjet, aša farizeji šă učitelji dă zakonu alu Mojsije nu askultă pă Isus šă nu askultă pă apostolur kari Isus u măna. Strpljenje alu Isus u fi gata, atunšje su suduli alu Izrael dă kutotu anjilje kănd jej odbacale poruka aluj.

‡ 11:52 Isus svitešči dă istina alu Dimizov ka kum ar fi ăm kasa hunđi učitelji odbijalešči să tunji ali nu lasă alu alci să ajvi čejilje să potă tuna ăm nontru. Asta značalešči kă učitelji nu kunošći benji pă Dimizov, a jej maj nu lasă pă alci să ăl upoznulaskă.

* 12:1 Ka kum kvasu krešči ăm alot, aša licemjerje krešči ăm ăntragă zajednica. Ku alčilje vorbi: “Păzăcăvă dă la licemjerje alu farizej, kari ăj ka kvasu” ili “Fijec oprezni să nu fijec licemjerni ka farizeji. Reljilje alor ăm ponašanje, utjecalešči pă toc, baš ka kum kvasu krešči am alot.”

† 12:2 Ku alčilje vorbi: “Ne fijec ka jej, kă Dimizov u duskupira kutotu šje ăj askuns. Dimizov u otkrili kutotu šje ominji aku askunđi. Ominji kutotu u saznali na kraju šje toc askunđi”.

‡ 12:3 Kăšurlje alor ăm Izrael ave ravni krovur, a ominji să urkă sus šă šăđe.

§ 12:7 Pučenj să ănkriđenj alu Dimizov. Jăl ščijă maj mult dă kit noj ščijenj. Nu ščijenj čak njiš kit păr avenj pă kap, ali Dimizov ščiji asta kutotu.

* 12:20 “Duša” ăj kustu alu aje osobă. Ku alčilje vorbi: “Vi muri asta nopći!”

† 12:23 Daje kă Dimizov vu dat kust, šă telă avostră, sigurno pučec să ănkriđec kă Isus vu da šje vi potrebno dă kust.

‡ 12:24 Hej kari slušalešči pă Isus, jej smatralešći pă gavranur kă ăs făr dă korist, daje kă Židovi nu puće să mănăšji ešće živadur.

§ 12:31 tražalec kraljevstva alu Dimizov Asta značalešči: “ujtăcăvă la kraljevstva aluj” ili “tari tražalec kraljevstvo alu Dimizov”.

* 12:32 mikă stadă Isus čamă pă učenikurlje aluj, stado. Stado ăj grupă dă vašj ili kecur dă kari pastiru să brinulešći. Ka kum pastiru să brinulešći dă vašjilje alor, aša Dimizov să brinulešći dă učenikurlje aluj. Ku alčilje vorbi, “Nu vă brinulec. Numa daje kă ščec mišj, slabi, ka stado delj mikă, tata dăm nor ju su văzut dă voj să kustăc ăm kraljevstva aluj.”

† 12:35 Ăm original skrijă: “La coljilje avoštri fijă ljigată ku kurova.” Ominji purta lunžji haljinur. Jej punje kurovă să nu lji smetilaskă haljina kănd jej lukra. Ku alčilje vorbi: “Punjec haljina avostră ku kurova sus să fijec spremni să služulec.”

‡ 12:49 Asta ar puće să fijă: 1) Isus u vinjit să sudulaskă pă ominj, ili 2) Isus u vinjit să čistilaskă pă ominj kari ănkređi, ili 3) Isus u vinjit să adukă razdor ăntri ominj.

* 12:53 Mih 7,6

§ 12:56 Licemjerilor Eje ominj as re kufir să prepoznulaskă znakovur kă vinji ploje ili kă u fi tari kald. Ali jej u odbilit să priznalaskă kă čudurlje alu Isus as re znakovur kari arată kă jăl ăj ala pă kari Dimizov lu mănat să spasalaskă svetu.

* 12:56 Ku alčilje vorbi: “Anume sigurno ac trăbuji să prišjipec šje značalešči šje Dimizov u făkut păšći minji ăm ešće zălji!”

† 12:59 Isus u spus alu ominj asta usporedbă să lji đe upozorenje kă toc ar trăbuji să să pomirilaskă ku Dimizov majnti dă šje vinji sud pă jej.

* 13:21 Ăm original skrijă: “tri merur” kari ari 40 kila.

† 13:27 nu šćuv dă hunđi ščec Ku alčilje vorbi: “Njiš urtašji njiš njamu nus čimac pă gozba ame.”

‡ 13:29 Mulc Židovi kari pretpostavale kă jej ăs dio alu kraljevstva alu Dimizov nas are uključeni. Ali mulc kari nu as re Židovi dăm toči lokurlje dăm svet ur fi uključeni ăm kraljevstva alu Dimizov.

§ 13:30 ăm original skrijă: “Zadnji ur fi elši”. “Elši” predstavljalešči važnost šă čast. Ku alčilje vorbi: “ur fi najvažniji ... ur fi mišj važni”, ili: “Dimizov u počastali ... Dimizov lju rušuna”.

* 13:32 lisicurljelje ka lisica are, Herod are lukav, tari ubraznik ali šă kukavică.

† 13:35 Ominji dăm Jeruzalem u odbacalit pă Isus kă jăl ăj Mesija. Domnu lju odbacali šă nu lju zaštitali. Dă pă aje kătănj dăm Rim u uništili Jeruzalem (70. god. dă pă Krist).

* 13:35 Ps 118,26

‡ 13:35 Isus su ăntoršji ăm napoj pă pămănt. Atunšje ominji dăm Jeruzalem ur prepoznuli kă jăl ăj Mesija.

* 14:1 să ujta pă jăl tari ku sama gănđe să vadă dakă ăl poči optužili dă šjeva kă ăj duvină.

† 14:20 Eje ominj kari as re čimac pă nuntă jej fišje dă njimik pă kralj. Dă nuntă jej dă mult mar ščije, a kănd u vinjit vreme să vijă, jej ur izmislilit mišjunj, šă izgovorur. Adăšje šjinjiva ar trăbuji să kumpiri telek kari nikad no u văzut ili să kumpiri bikan kari nu su ujtat ili ar trăbuji să rămăji cjelo vrijeme akasă să fiji ku mujere aluj? Jej cănje dă udvaru alor, dă familja alor maj tari dă kit dă gospodaru. Isus u upozorulit kă banji, udvaru šă familija nu slobud să fijă maj bitni dă kit dă Dimizov (vejs retku 25-33 đos).

‡ 14:23 ăm kot pă ulicur ăm original skrijă: “pă kalji ili la ogradă”

§ 14:26 ăm original skrijă: “Dakă šjinjiva vinji la minji a nu mrzălešči pă tata aluj nu poči fi učeniku amnjov”. Ajišje ăj “mrzălală” preuveličavanje dă pucăn ljubav kari ominji ar trăbuji să areči numa alu Isusu.

* 14:27 Isus nu zăšji kă krščanu ar trăbuji să fijă pă krušji. Rimljani stalno mănă pă ominj să dukă krušje aluj majnti dă kit as re sus pă krušji să fijă znak kă su pokorulit la Rim. Asta metaforă značalešči kă jej trăbă să să pokorulaskă la Dimizov să fijă spremni să patalaskă numa să fijă učenici alu Isus.

† 14:33 Benji ăj să gănđešč să fijă učeniku alu Isus, ali dakă šjinjiva gănđešči să sljedilaskă pă Isus a să nu dukă krušje aluj, šă să nu odbacalaskă kustu, jăl ăj făr dă korist ka graditelju kari nu putut să završălaskă tornju ili ka kralju kari no putut să pobjedilaskă.

* 15:2 šă mănănkă ku jej Farizeji nu mănka una ku eje ominj kari nu poštivale zakonurlje alor kari as re tari strogă, aje are kum su spăla, desetina, kum u mănka šjeva ka mănkare. Alor lji are frikă kă Farizeji păntru aje u fi nečisti a Dimizov nu lju apuka.

† 15:4 Aje are pašnjaku dăsvăkut hunđi as re birkur. Dă apropi as are alci pastirur kari lji păze.

‡ 15:7 devedeset devet (99) pravednikur kari nu lji trăbă ănkăjală Isus koristilešči šodă numa să zăkă kă farizeji nus u pravo kă jej nu trăbă să să ănkăjaskă. Ku alčilje vorbi: “devedeset devet (99) ominj ka voj gănđešči kă voj ščec pravedni šă kă nu trăbă să vă ănkăjec.”

§ 15:8 Ăm original skrijă: “deset drahmi”. Atunšje una drahma are una dnevnica.

* 15:15 Zakonu alu Židovur zăšje kă poršj ăs nečistă životinjur. Păngălă asta zakonu, Židovi nu are slobud să mănăšji karnji dă pork. VejsLev 11,7. Židovi mărzăle poršj.

† 15:16 dăm ha šje Ăm original skrijă: “ljuskur dăm rogač”. As re ljuskă dăm mahunur kari krešči pă ljemnu dă rogač.

‡ 15:22 virigă Viriga ăj znak dă čast šă dă autoritet.

§ 15:22 šă cipiliš dă pišjorilje aluj. Kănd porc sandalur aje arată kă ala om ăj slobodan a nuj rob.

* 16:4 uj fi apukat ăm benji la kăšălje ominjistora Asta značalešči kă alci ominj cu da lukru, šă alčilje stvarur šje ac trăbă dă kust.

† 16:6 Sto bačvur Ăm original skrijă: “Sto bata”. Aje are oko 3.000 litara.

‡ 16:7 Sto merur Ăm original skrijă: “Sto kôrova”. Aje are oko 20.000 kilograma.

§ 16:8 ominji dă asta svet Asta ăj dă ominj kari ăs ka nu đirept upravitelj kari nu kunošći pă Dimizov. Ku alčilje vorbi: “Ominji dă asta svet ili svjetovni”.

* 16:8 ominji dă lumină “Lumina” asta svitešči dă Dimizov ili dă đirept ponašalală. Ku alčilje vorbi “Ominji alu Dimizov” ili “ominji kari kustă ăm svetlă”.

† 16:9 voj vic fi apukac ăm nor dă erikeš. Asta značalešći kă Dimizov ăj zadovoljan kă koristilec banji să ažutăc alu ominj ili alu urtašj kari ažutăc. Dimizov šă anđelji vu aščipta ăm domu alor ăm nor.

‡ 16:19 Ăm original skrijă: “kari să ămbrăka ăm ljubičastă măndri colji”. Ljubičastă farbă šă tkanină dăm măndru lan as re tari skumpi.

§ 16:22 ăm bracă la Abraham Ăm original skrijă: “pă čeptu alu Abraham” ili “ăm bracă alu Abraham”. Asta svitešči kă Abraham šă Lazar as re una lăngă alt pă aje feštă, pă grčki stil kănd mănka pă feštă. Fălušăjă ăm nor are mulči răndur ka vorba alu Dimizov ka slika kum ăj feštă.

* 16:23 podzemlje Ăm original skrijă: “Had”. Numurlje “Had” šă “Šeol” k koristile ăm Biblijă kum ăj morče šă lok hunđi duša alu ominj fužji kănd jej mori.

* 17:26 Stv 19,1–29

* 17:28 Stv 19,1–29

* 17:31 Krovurlje alor as re ravnă a ominji puće să umblji sus ili să šadă.

† 17:32 Je su ujtat ăm napoj la Sodoma a Dimizov u kaznalit una ku ominji dăm Sodoma.

* 17:32 Stv 19,16

‡ 17:36 Orikic rukopisur ari asta stih: “Doj ominj ur lukra ăm telek šă unu u fi lot, halalănt u rămănje.”

* 17:36 Mt 24,40

§ 17:37 Kănd ominji veđi pă lešinarur kum ăs una, jej ščijă kă akulo ăs ominj morc. Aša toc u šči kănd u vinji sudu alu Dimizov.

* 17:37 Job 39,30

* 18:6 Ku alčilje vorbi: “Asta sudac are nepravedan, ali ujtăcăvă šje jăl u odlučulit!”

† 18:17 Dimizov zahtijevalešči dă la ominj să apušji vlast dă la Dimizov ku pouzdanje šă ku poniznost. Ku alčilje vorbi: “šjinji god gănđešči să tunji ăm kraljevstvo alu Dimizov trăbă să apušji ku pouzdanje šă ku poniznost ka kupilu.”

‡ 18:19 bun Isus postavale vorba să vadă dakă omu are bună razumijevanje dă identitetu alu Isus, dakă Isus ăj Dimizov. Dakă omu ăl prihvatalešći ka pă Dimizov atunšje jăl u prihvatali pozivu alu Isus să văndă kutotu šje ari šă să ăl sljedilaskă.

* 18:20 Izl 20,12–16; Pnz 5,16–20

§ 18:26 Židovi gănđe kă ala om are găzdak daje kă Dimizov lu blagoslovulit daje kă ala om are pravedan. Jej gănđe kă ominj sărašj nus pravedni. Atunšje kănd ominji punje ureči la Isus, jej ur zăs kă ăj nemoguće omu găzdak să tunji ăm kraljevstvo alu Dimizov, jej gănđe kă ominji sărašj nu poči să să nadalaskă kă Dimizov lju spasali kănd u fi sudu.

* 18:38 Ili “Isus are potomku alu David, kralju dă Izrael. Fišjoru alu David are numilje dă Mesija.”

* 19:7 Židovi mrzăle pă poreznici šă jej gănđe kă njiš una osobă nu trăbă să să družulaskă una.

† 19:9 spasenje u vinjit la asta kasa Ku alčilje vorbi: “Dimizov u spasalit pă ominj kari kustă ăm asta kasă.”

‡ 19:9 asta ăj fišjoru alu Abraham Ku alčilje vorbi: “om kari ari vjeră ka kum ave Abraham.”

§ 19:10 kari u fost pirdut Asta značalešči: “ominj kari u fužjit dă la Dimizov daje kă ur grešilit.”

* 19:11 kraljevstva alu Dimizov odma su apuka Židovi ănkriđe kă Mesija u uspostavali kraljevstvo odmah kănd u vinji ăm Jeruzalem. Ku alčilje vorbi: “Isus odmah su apuka să vladalaskă ăm kraljevstva alu Dimizov.”

† 19:13

‡ 19:13 pola kila dă aržjint “mina”. Una mina are 600 grama, najvjerojatnije aržjint. Tota mina are ka plata dă 100 zălji, aje šje ominji as re pălčic dă patru (4) lunj, daje 10 mina ar fi tri aj dă plată.

§ 19:22 šă jov šje nuj amnjov, šă akuljeg šje nam sămănat. Asta are numa izrekă. Osoba kari je dăm bankă kutotu ili akulježji šje alci samănă ăj metafora dă alci kari să koristilešči ku benjilje alor šje alci tari u lukrat.

* 19:26 Ku alčilje vorbi: “Toc kari koristilešči benjilje šje ari, ju fu dat maj mult, šă dă la om kari nu koristilešči benjilje šje ari alor ju su lo šje ari”.

† 19:30 pă kari njime no šăzut Numa životinjurlje kari nikad nu asre korištenă dă lukru ar fi benji alu Dimizov ili alu Kralj, (vejs Br 19,2; Pnz 21,3; 1 Sam 6,7).

* 19:38 Ps 118,25–26; 148,1

‡ 19:42 Isus arată tuga aluj daje kă ominji ăm Jeruzalem ur propustilit prilika alor să fijă pomireni ku Dimizov.

§ 19:44 Ešće stihovur opisilešči opsadă hunđi kătănjilje u opkolulit varušu kari ari falur. Kănd kătănjilje u opkoluli, ominji nu poči să mergă afară šă njime nu poči să lji ažuči. Isus ščije aje kă su dogoduli alu Jeruzalem ăm budućnost. 70. god. dă pă Krist, kătănjilje dă Rim u opkolulit Jeruzalem šă akulo u amurăt pă mulc ominj

* 19:46 Iz 56,7

* 19:46 Jr 7,11

* 19:46 Isus u făkut dă njimik pă prodavač daje kă jej ur uništavalit svrha dă Hramu alu Dimizov. Dimizov gănđe ominji să să arogă ăm Hramu aluj, ali prodavači aje koristile ka pă plac. Jej varale pă ominj daje kă lji naplatale maj mult dă rănd dă žrtvă

* 20:17 Ps 118,22

* 20:22 Jej să nadale kă Isus u zăšje “da ili nu”. Dakă u zăšji “da”, atunšje Židovi ar fi mirgiš pă jăl kă lji zăšji să plăčăskă porez la alci kari ăs pă vlast. Dakă zăšji “nu” atunšje vjerski vođur ar puče să zăkă alu Rimljani kă Isus ănvacă să kršălaskă zakonu alu Rim.

† 20:24 Ăm original skrijă: “denar”.

‡ 20:27 saduceji grupa dă židov kari ăs vjernici šă političari jej numa prihvatalešći elši šinšj kenvijur dăm stari zavjet šă jej nur ănkrizut ăm kust dă pă morči.

* 20:28 Pnz 25,5–6

§ 20:28 Ăm original skrijă: “răđika familijă păntru fračisu aluj.”

* 20:37 Izl 3,6

* 20:38 Daje kă ešće ominj ur murit fizički, jej trăbă să fijă duhovno ăm kust. Ku alčilje vorbi: “Dimizov alu eje lu kari duhu alor kustă, makar kă tela alor ur murit daje kă duhu alor kustă ăm prisutnostu alu Dimizov.”

* 20:43 Ps 110,1

† 20:44 Daje kă David u čimat pă Mesija kă ăj Domnu aluj, aje značalešči kă Krist ăj maj mari dă kit David šă nuj numa potomku alu David.

* 21:18 unu păr Isus svitešči dă maj mik dio la aje osobă. Jăl svitešči kă ăntragă osoba nu u propadali. Isus mar spunje kă orikic ur fi amurăc, a šjinjiva prišjepi kă duhovno alor nu lju fi njimika.

* 21:24 Iz 63,18; Dn 8,13

* 21:27 Dn 7,13

† 21:32 asta ominj kari kustăĂm original skrijă: “asta generacijă”. Postojulešči različitur načinur kum să prišjipenj asta redak: 1. asta generacija značalešči pă heje kari kusta ăm vreme kănd Isus svite a aje značalešči kă u fi uništenje dă Jeruzalem šă alči znakovur kari u adušji la povratku alu Krist su apukat kănd jej u kusta; 2. asta generacijă značalešči alta vrstă dă ominj kari ăs rej šă să suprotstavljalešči lu Isus, a aje značalešči kă uvjek u fi nevjernici kari să suprotstavljalešči lu Isus păn la trenutak kănd jăl su vratali pă pămănt; 3. asta generacijă značalešči “asta rasă” odnosuleši pă židovur, šje značalašči kă židovska rasa nu u prošuli majnti dă šje Isus su ăntoršji pă pămănt, ili 4. asta generacija značalešči kă ominji u kusta păn do kraja a aje značalešči kănd su dogoduli događajur su spomenuli ăm stihovur 25–26, Isus su ăntoršji pă pămănt kănd aje generacijă u kusta.

* 22:16 Pasha u podsjetilit pă izraelski narod kum Dimizov lju izbavalit dăm ropstvo dăm Egipat kănd u žrtvovalit birkă a jej u pus sănžji pă uša alu kasa alor. Pă sličan način, Isus u mănat pă birka alu Dimizov šă ku sănžilje alu Isus să oslobodulaskă pă narodu alor dăm grehurlje alor. Isus ăm napoj u vinji u vladali ka kralju, a atunšje vjernici ur ave mari feštă, jej ur slavali kă Dimizov lju izbavali.

† 22:31 Đavao gănđe să lji odvojulaskă dă la Isus ka kum seljak odvajalešči pšenică dă la ljuskă.

‡ 22:36 Kănd učenici majnti ur krenulit să propovjedălaskă, Isus are tari popularan a ominji ur arătat gostoprimstvo lu heje kari propovjedale poruka alu Isus. Stvarurlje să promjenule aku a mulc ominj su suprotstavali lu Isus a učenici trăbă să să păzaskă să fijă spremni să să osigurulaskă šă să zaštitilaskă.

* 22:37 Iz 53,12

§ 22:38 Aku ăj dăstul ku asta svat Asta ar puče să fijă: 1. jej ari dovoljno mačur, ku alčilje vorbi: “aku avenj dovoljno mačur” ili 2. Isus gănđešči jej să šće să svitaskă dă aje kă ari mačevur: “Dăstul ăj asta svat dă mačevur”. Kănd Isus svite kă ar trbuji să kumpiri mačevur, jăl lji svite dă opasnost ku kari su afla. Jăl anume nu gănđe să kumpiri jej mačevur šă să borulaskă.

* 22:44 Ăm orikic starogrčki rukopisur nu ari 43. i 44. redak.

† 22:53 vladalaskă tamaAje ăj vreme kănd Sotona lukră.

* 22:69 Ps 110,1

* 23:5 toc pă pămăntu anostru Ăm original skrijă: “păm ăntragă Judeja”. Ali ajišje să odnosulešči pă rimska provincija “Judeja”, pă cijela domovina alu Židov.

† 23:17 Ăm bătărnji grčki rukopisur ăj: 17 “Jej ave običaj pă festival kă are obavezalit pă unu dăm zatvoreniš să slăbodă afară.” Vejs Mt 27,15; Mk 15,6.

‡ 23:29 Asta vremi u vinjit 70 aj dă pă Krist. Kătănjilje dă Rim u opkolulit šă uništilit Jeruzalem šă u murit pă mulc židovur.

§ 23:29 Ăm aje vremi kupiji ăm Jeruzalem ur trpăli tari urăt. Atunšje ominji ur gănđi kă ăj maj benji dă ominj să nu ajvi kupij. Nuj tugă maj mari kănd vejs kum kupiji alor patalešči ili mori.

* 23:30 Hoš 10,8

* 23:31 Uskat ljemnu maj tari arđi dă kit verđi ljemnu. Arđala značalešči patalală ili kaznă. Isus are pă krušji ka verđi ljemnu daje kă jăl nu zaslužulit să ardă (să trpălaskă). Ominji kari u odbacalit pă Isus as re ka uskat ljemnu. Zaslužilit să ardă (să patalaskă) dă grehurlje alor.

† 23:34 Šă Isus u zăs: “Tata Dimizovu amnjov, jartălji kă jej nu šćijă šje fašji.” Ăm orikic grčki rukopisur nuj asta skris.

* 23:34 Ps 22,18

‡ 23:36 Ocăt are jeftină butură kari obični ominj bije. Vojnici făšje šjuf dăm Isus šă ăj dăđe jeftină butură alu šjinjiva kari ăj kralj.

* 23:36 Ps 69,21

§ 23:45 feringa ăm Hram Asta feringă are 25 metara dă nalt šă odvajale svănt loku dă la Hram.

* 24:2 petră Asta are mar, isklesan okruglă petră dovoljno mari să askundă ulaz dă mărmănči. Trăbuje maj mulc ominj să maknalaskă petra.

* 24:7 Lk 9,22

† 24:26 Asta svitešči dă vremi kănd Isus u kăpăta čast šă slava kănd jăl u fi car.

‡ 24:43 Asta u făkut să lji areči kă nuj duh, kă duhovur nu mănănkă.

§ 24:49 ămbrăkac ku pučeri dă sus Sila alu Dimizov u astupa isto ka kum coljilje astupă pă osobă, ku aje u kăpăta sila dă Svănt duhu să svjedočulaskă lu alci dă Isus.